Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Etaplius.LTŠaltinis: Alytaus miesto savivaldybė
Visuomenės sveikatos biuro atliktame tyrime dalyvavo 430 Alytaus miesto mokinių.
Stebint duomenis, per paskutines 30 dienų tabako gaminius ir elektronines cigaretes ar panašius elektroninius įtaisus daugiausiai yra rūkę I ir IV klasių mokiniai. Tabako gaminius daugiausiai rūkę gimnazijos klasių mokiniai, elektronines cigaretes – gimnazijos klasių ir 8 klasės mokiniai.
Rezultatai rodo, kad per savo gyvenimą tabako gaminių yra bandę rūkyti 35,8 proc., o elektronines cigaretes ir panašius elektroninius įtaisus – 44,7 proc. respondentų.
Tabako gaminius dažniau vartojo mergaitės (25,4 proc.), nei berniukai. Stebint rūkymą per paskutinius 12 mėn. pagal klases, tabako gaminių yra rūkę 72,4 proc. IV gimnazijos klasėse besimokančių mergaičiųir 33,3 proc. berniukų. Mergaičių rūko mažiau tik 7 kl. ir 1 kl., 6 klasėse rūkančių nebuvo.
Elektroninių cigarečių ir panašių elektroninių prietaisų rūkymas yra populiaresnis, nei tabako gaminių. Pasiskirstymas pagal lytį ir klases yra panašus, aktyviausios – merginos.
Tabako gaminius bent kartą rūkę 43,9 proc. mokinių slėpė amžių, anksčiausiai pradėjo/bandė rūkyti būdami 4 – 7 metų, daugiausia pradėjusių/bandžiusių – 12 ir 13 metų.
Elektronines cigaretes ir panašius elektroninius prietaisus rūkę 37,6 proc. mokinių slėpė amžių, anksčiausiai pradėjo/bandė rūkyti būdami 9 – 10 metų, daugiausiai pradėjo/bandė – 12 ir 13 metų amžiaus.
Siekiant išsiaiškinti alkoholio vartojimo paplitimą pagal mokinių lytį ir klasę, respondentų, buvo prašoma atsakyti į klausimą „Ar bent kartą vartojai kokį nors alkoholinį gėrimą?“ , taip pat ,,Ar bent kartą buvai išgėręs (-usi) tiek daug alkoholinių gėrimų, kad pasijutai apsvaigęs (-usi)?“.
Atlikus apklausą paaiškėjo, kad per paskutines 30 dienų alkoholinius gėrimus vartojo 22,6 proc. mokinių, buvo apsvaigę – 10,9 proc. mokinių, daugiausiai vartojantys iš I – IV gimnazijos klasių.
Rezultatai rodo, kad per savo gyvenimą alkoholinius gėrimus bent kartą vartojo 55,6 proc. respondentų, o vartojo tiek, kad būtų apsvaigę – 24,7 proc. respondentų.
Stebint vartojimą pagal klases, I – IV gimnazijos klasėse besimokantys mokiniai alkoholį vartoja daugiau, ypač mergaitės, 6 – 8 klasėse tarp vartojančių dominuoja berniukai.
Daugiausiai pradėję gerti 10 – 12 metų ir vyresni.
Siekiant išsiaiškinti narkotinių medžiagų vartojimo paplitimą nuo 6 klasės ir vyresnių moksleivių, respondentų buvo prašoma atsakyti į klausimą „Ar bent kartą vartojai kanapes (,,žolę“, marihuaną, hašišą)?“ ir ,,Ar bent kartą vartojai kitus narkotikus nei kanapes?“.
Rezultatai rodo, kad per savo gyvenimą kanapes yra vartoję/bandę 8,1 proc. tyrime dalyvavusių mokinių, o kitus narkotikus, išskyrus kanapes, vartoję/bandę 4,2 proc. respondentų. Iš viso nevartoję 6 ir 7 klasių mokiniai.
Kanapes daugiau vartojo berniukai (6,8 proc.), nei mergaitės (5,8 proc.), bet stebint vartojimą klasėse, I, III ir IV gimnazijos klasėse vartojimas yra didžiausias, ypač mergaičių. Iš II klasėje besimokančių mergaičių nebuvo nei vienos, kuri vartotų kanapes. Kitus narkotikus, išskyrus kanapes, vartojo I, II ir IV klasėse, mergaitės vartojo besimokančios I ir IV klasėse.
Iš gautų duomenų matomas 1,2 proc. kanapių vartojimo padidėjimas tarp visų mokinių, ypač I, II ir III klasėse. Stebint kitų narkotikų vartojimą, išskyrus kanapių, jis išaugo taip pat 1,2 proc., visi vartojantys 2023 m. yra iš I, II ir IV gimnazijos klasių. Kitų narkotikų vartojimas yra šiek tiek mažesnis nei kanapių.
Langelyje „kita“ buvo prašoma įrašyti metus, nuo kokio amžiaus pradėjo vartoti kanapes ar kitus narkotikus. 48,6 proc. vartojusių slėpė amžių, anksčiausiai pradėjo vartoti būdami 9 metų, daugiausiai vartojusių/bandžiusių yra nuo 14 – 16 metų amžiaus.
Analizuojant respondentų požiūrį, kodėl jauni žmonės vartoja psichoaktyvias medžiagas, apklausos rezultatai rodo, kad didžiausią įtaką psichoaktyvių medžiagų vartojimo paplitimui turi bendraamžių įtaka (80 proc. apklaustųjų). Mažiausią įtaką psichoaktyvių medžiagų vartojimo paplitimui turi šeimos įtaka (41 proc. apklaustųjų).
Į langelį „kita“ vaikai įrašė, kodėl jauni žmonės vartoja psichoaktyvias medžiagas. Jų nuomone, tai daroma norint būti „kietesniam“ už kitus, iš smalsumo, depresijos metu, tam įtaką daro ir draugų patyčios, noras išbandyti, noras atrodyti suaugusiu, pasirodyti prieš kitus, stresas, tėvų nemeilė ir smurtas šeimoje ir kt.
Iš tyrimo duomenų galima matyti, kad aktualiausi psichoaktyvių medžiagų vartojimo prevenciniai renginiai/priemonės ugdymo veikloje, mokinių nuomone, galėtų būti kino, vaizdo klipų žiūrėjimas (58,4 proc.), individualūs psichologo pokalbiai su moksleiviais (58,1 proc.) ir grupiniai užsiėmimai, stiprinantys motyvaciją rinktis sveikatai palankesnį gyvenimą (54,9 proc.).
Mažiausiai aktualūs renginiai/priemonės tiek mergaičių, tiek berniukų nuomone, specialūs mokyklos laikraščių numeriai, sienlaikraščiai (iš viso 22,3 proc.), specialūs skyreliai ar kampeliai bibliotekose moksleiviams (25,3 proc.) ir piešinių, plakatų, rašinių, fotonuotraukų, karpinių, videoklipų konkursai (27,9 proc.).
Atsižvelgiant į šio tyrimo rezultatus, bus rengiamas Alytaus miesto savivaldybės narkotikų, alkoholio ir tabako vartojimo prevencijos veiksmų 2024 –2025 m. planas, kurį tvirtins Alytaus miesto savivaldybės taryba.