Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Reporteris SkaistėŠaltinis: Etaplius.lt
Darnus turizmas - viena iš pagrindinių turizmo plėtros aktualijų pastarąjį dešimtmetį visame pasaulyje, o darni ir harmoninga kurorto plėtra neatsiejama nuo Druskininkų savivaldybės vizijos.
Jau trečius metus Druskininkų savivaldybės administracija aktyviai bendradarbiaudama su kitais 8 turistų pamėgtais Europos miestais (Genuja (Italija), Venecija (Italija), Dubrovniku (Kroatija), Krokuva (Lenkija), Kaseresu (Ispanija), Rovaniemiu (Suomija), Dan Lerė-Ratdaunu (Airija), Braga (Portugalija) dalyvauja URBACT projekte „Turizmui draugiški miestai“. Dėl pandemijos bei geopolitinių aplinkybių situacija turizmo sektoriuje ypatingai sudėtinga ir reikalaujanti greito bei tikslaus reagavimo, todėl galimybė iškelti rūpimus klausimus ir kartu ieškoti sprendimų tiesiogiai bendradarbiaujant su kitų miestų specialistais bei politikais ir juos įvertinti Europos kontekste – ypač naudinga.
Darnaus turizmo iššūkiai sprendžiami pasitelkiant visas suinteresuotąsias šalis bei vietos bendruomenę. Tarptautiniuose partnerių susitikimuose dalyvauja specialiai šiam tikslui suburtos URBACT vietos grupės nariai. Druskininkų URBACT vietos grupės darbe dalyvauja savivaldybės vadovai, turizmo ir investicijų sričių administracijos specialistai, Turizmo ir verslo informacijos centro darbuotojai, turizmo verslo, Druskininkų savivaldybės tarybos bei Druskininkų bendruomenės atstovai.
Pandemija pakoregavo tiek projekto tematiką, tiek formatą. Dalis partnerių susitikimų bei seminarų, turėjusių vykti skirtinguose Europos miestuose, pusantrų metų dėl pandemijos suvaržymų vyko kaip nuotolinės vaizdo konferencijos.
Vasarą Druskininkuose turėjęs įvykti projekto partnerių susitikimas tai pat buvo organizuotas nuotoliniu būdu. Siekiant, kad kitų miestų atstovai pajustų bent dalį Druskininkų žavesio, nuotolinė konferencija vyko vaikštant po Druskininkus. Taip kolegos iš kitų šalių galėjo geriau susipažinti su Druskininkais matydami miesto vaizdus. Net ir pakoreguotas formatas miestui abejingų nepaliko.
Po partnerių susitikimo praeitų metų rugpjūčio mėnesį Simone d’Antonio, URBACT programos ekspertas, Italijos URBACT programos nacionalinio punkto bendradarbis ir žurnalistas, kurio interesų sritis yra darni urbanistinė plėtra, paskelbė straipsnį, pasiremdamas Druskininkų pavyzdžiu „Turizmo įtaka aplinkai: strategijos ir veiksmai, plėtojant ekologiškas ir darnias turizmo kryptis“. Pasak eksperto, Druskininkų istorija yra puikus pavyzdys, kaip natūralūs gamtiniai faktoriai, tvariai juos panaudojant, tampa atspirties tašku turizmo vietovės atkūrimo procese, paverčiant ją darnaus turizmo kryptimi. Anot jo, Druskininkų transformacija - ypač sėkminga: iš sovietinio - į europinio lygio SPA ir slidinėjimo kurortą, tuo pat metu išsaugant jo kaip mineralinių šaltinių, garsių gydomuoju poveikiu, identitetą ir autentiškumą. Taip sovietmečiu tik savo gamtiniais ištekliais garsėjęs kurortas, tampa darnaus turizmo plėtros pavyzdžiu, kur harmoningai balansuoja ir pridėtinę vertę kuria tokie nauji infrastruktūros objektai, kaip vandens parkas su vidaus baseinais, atnaujinta SPA ir sveikatinimo paslaugų bei sporto infrastruktūra, puikiai deranti su spygliuočių apsuptyje esančio kurorto lauko pramogomis ir atnaujintomis erdvėmis, tokiomis kaip K. Dineikos parkas. Savivaldybės vadovų suformuota ir įgyvendinama ilgalaikė kurorto plėtros vizija, viešųjų erdvių tobulinimas ir palankios verslo aplinkos kūrimas paskatino privačias investicijas į apgyvendinimo ir kitos turizmo infrastruktūros plėtrą bei kurorto populiarumą kaimyninėse šalyse (visą straipsnį anglų kalba galite skaityti https://urbact.eu/impact-tourism-urban-environment-strategies-and-actions-make-tourism-destinations-green-and)
Įvertinant partnerių ir ekspertų įžvalgas, įgyvendinus projektą bus parengtas Druskininkų darnaus turizmo veiksmų planas. Jo tikslas - sustiprinti Druskininkų kaip darnaus turizmo krypties įvaizdį bei populiarinti kurortą tarptautinėje rinkoje, atsižvelgiant tiek į kurorto svečių, tiek ir gyventojų poreikius, skatinant valdžios, suinteresuotų verslo subjektų ir vietos bendruomenės bendradarbiavimą bei tobulinant atitinkamų specialistų kvalifikaciją.
Pirmą kartą gyvai pristatyti savo rengiamus veiksmų planus ir išgirsti kolegų vertinimus, o tuo pačiu pasisemti naudingos patirties iš kolegų airių, projekto partneriai tūrėjo galimybę praeitų metų spalio mėnesį vykusiame partnerių susitikime šalia Dublino esančiame Dan Lėrė mieste Airijoje.
O šių metų sausio 9- 12 dienomis į parnerių susitikimą Rovaniemyje (Suomijos Laplandijos regiono centras) vyko savivaldybės administracijos Investicijų ir projektų valdymo vyriausioji specialistė Jurgita Rudienė ir URBACT vietos veiklos grupės narys UAB “Druskininkų sveikatinimo ir poilsio centras AQUA” gydyklos vadovas Kęstutis Ramanauskas. Susitikimo metu buvo ne tik aptarta tolimesnė pažanga rengiant darnaus turizmo veiksmų planus, daug dėmesio buvo skirta ir Rovaniemio bei pačios Suomijos turizmo gerosios patirties sklaidai.
Rovaniemis yra žiemos pramogų sostinė, kuriame įsikūrusi nuolatinė ištisus metus atvira lankytojams Kalėdų senelio rezidencija (the Official House of Santa Claus). Tačiau į šį miestą turistai atvyksta ne tik aplankyti Kalėdų senelį. Rovaniemis, kaip ir Druskininkai, išsiskiria savo gamtiniais ištekliais. Per II-ąjį pasaulinį karą visiškai sugriautas miestas dabar yra vieta, kasmet pritraukianti šimtus tūkstančių turistų iš viso pasaulio. Turizmas čia paremtas natūralumu. Jis vystomas nuosaikiai ir harmoningai naudojant gamtinį potencialą, sudarant sąlygas tradicinių vietos verslų vystymui, puoselėjant pagarbą vietos identitetui bei tradicijoms, skiriant didelį dėmesį turisto sąmoningumo skatinimui, o kartu sudarant sąlygas patogiam ir aukštomis technologijomis paremtam poilsiui. Pagal kelionių ir turizmo industrijos plėtros darnumo rodiklį, Suomija yra viena iš aukščiausiai vertinamų šalių - trečioje vietoje (Lietuva - 82-oje), todėl yra ko pasimokyti. Suomijos nacionalinė turizmo skatinimo agentūra „VisitFinland“, siekdama padėti Suomijos turizmo sektoriui pritaikyti tvarias praktikas, sukūrė „Sustainable Travel Finland“– darnaus turizmo produktų ir paslaugų kokybės standarto bei sertifikavimo modelį.
URBACT vietos grupės nariams partnerių vizito Rovaniemyje rezultatai buvo pristatyti 2022 m. kovo 2d. vykusio projekto URBACT vietos grupės susitikimo metu. Taip pat buvo aptarta ir tolimesnė projekto eiga bei Darnaus turizmo veiksmų plano rengimo klausimai.
Didžiausias dėmesys šio susitikimo metu buvo skirtas vienos iš Darnaus turizmo veiksmų plano priemonės aptarimui - š.m. gegužės mėn. 5-6 dienomis planuojamam projekto renginiui neįgaliesiems „Druskininkai be ribų?“. Šio renginiu bus siekiama įvertinti, kiek Druskininkai yra draugiški neįgaliesiems bei nustatyti tobulintinus kurorto aspektus turistų ir vietos gyventojų su negalia požiūriu, atsižvelgiant jų poreikius viešajai ir privačiai turizmo infrastruktūrai bei paslaugoms. Renginio programoje numatytos orientacinės varžybos, slidinėjimas Snow arenoje, proto mūšis ir vakaronė bei pasirinktos SPA paslaugos. Kitos dienos ryte bus surengta panelinė diskusija, kurios metu dalyviai galės išsakyti savo nuomonę, kaip jie jautėsi būdami turistais Druskininkuose. Atsižvelgiant į jų pastabas, bus parengtos rekomendacijas bei planuojamos konkrečios tobulinimo priemonės.
Druskininkų savivaldybės atstovams pristačius šio renginio koncepciją projekto partneriams ir URBACT ekspertų komandai, ši idėja sulaukė didžiulio palaikymo kaip vienas patraukliausių ir tikėtina efektyviausių būdų plėtoti darnų turizmą į sprendimų priėmimą originaliai įtraukiant ir suinteresuotąsias šalis. Tokios veiklos duoda abipusę naudą - skirtingus poreikius turintys žmonės bus įtraukti į turizmo veiklas Druskininkuose, o Druskininkai galės parodyti, kad tai kurortas, kuriam rūpi, kad skirtingus poreikius turintys vietos gyventojai ir kurorto svečiai čia jaustųsi patogiai.
Projekto pabaiga - 2022 m. vasarą. Iki to laiko suplanuoti dar du partnerių susitikimai -konferencija Krokuvoje bei projekto užbaigimo renginys Venecijoje. Neatmetama galimybė, kad jei palankiai susiklostys aplinkybės, gegužės pradžioje „gyvas“ partnerių vizitas galėtų įvykti ir Druskininkuose.
Kęstutis Ramanauskas UAB „Druskininkų svaikatinimo ir poilsio centro AQUA“ gydyklos vadovas
Kokie įspūdžiai iš partnerių susitikimo Rovaniemyje? Kas buvo įdomu/naudinga?
Atvykus į bet kurį miestą ir bendraujant su to miesto turizmo specialistais, visada bandau susidaryti bendrą miesto vaizdą iš turisto perspektyvos. T.y. pirmiausiai vertinu kokią dalį į miesto biudžetą suneša pajamos iš turizmo, kokia infrastruktūra ir traukos objektai generuoja didžiausius turistų srautus, koks sezoniškumas, miesto pasiekiamumas. Rovaniemi šiuo atžvilgiu maloniai nustebino -turiu prisipažinti, kad išvykdamas tikėjausi mieste išvysti nesibaigiančias Kalėdas (vis tik šis miestas pripažintas kaip oficiali Kalėdų Senelio rezidencija), tačiau Suomiai sugeba apie tai priminti taktiškai ir neperlenkiant lazdos. Susisiekimas puikus -trumpa kelionė miesto autobusu nuo šiuolaikiškai įrengto oro uosto iki miesto centro, kur koncentruoti pagrindiniai viešbučiai, vėlgi trumpa kelionė nuo viešbučio autobusu iki Kalėdų senelio miestelio, kur ir vyko vienas iš darbo grupės susirinkimų. Turizmo sektorius Rovaniemyje nėra pagrindinis miesto pajamų šaltinis, sudaro tik apie dešimtadalį viso biudžeto pajamų ir didelių traukos objektų, išskyrus Kalėdų senelio miestelį, istorines šiaurės elnių fermas, jis neturi. Nustebino tai, kad čia pagrindinis traukos objektas -infrastruktūra, kuri pritraukia turistus, yra pati gamta ir didžioji dalis lankytojų čia atvyksta būtent dėl žygių pėsčiomis, slidinėjimo, pasivažinėjimo sniego motociklais, iškylavimo. Vietinės turizmo agentūros visiškai prisitaikiusios prie gamtos ir pagrindinės jų siūlomos paslaugos -šiltų drabužių nuoma, žygių pėsčiomis, slidėmis ir sniego motociklais, pasivažinėjimo šunų ir elnių traukiamomis rogėmis organizavimas, šiaurės pašvaisčių medžiojimas, puikiai atspindi suomių meilę ir pagarbą gamtai. Šioje vietoje manau lietuviams yra ko pasimokyti.
Kokią patirtį galėtume pritaikyti Druskininkams (rengiant ir įgyvendinant Integruotą darnaus turizmo veiksmų planą (IAP))?
Darbiniai susitikimai su kitų kurortų vedančiaisiais specialistais buvo labai produktyvūs -labai viliuosi, kad iš šio projekto gims mūsų kurorto integruota darnios plėtros strategija ateinantiems 10-15 metų. Panašu, kad viską mes čia Druskininkuose darome gerai ir judame teisinga linkme, tačiau visą tai pateikti struktūrizuotai, nusimatant aktualius kurorto veiklos vertinimo rodiklius, juos sekti ir analizuoti, užsibrėžti įgyvendinamus tikslus bei jų siekti yra būtina. Tai padeda išlaikyti ir užtikrinti bendrą darnaus, aplinkai, lankytojams ir vietinei bendruomenei draugiško turizmo kryptį. Bendraujant su kitų šalių (projekte dalyvauja devynių šalių, atstovaujančių 10 kurortų atstovai) turizmo specialistais, aiškėja, kad visi kurortai susiduria su panašiais iššūkiais -mažesnieji mąsto kaip pritraukti papildomus turistų srautus, didesnieji -kaip juos riboti, nukreipti kitur ir administruoti, tvarkytis su aplinkosauga, transporto problemomis. Savaime suprantama pasaulinė pandemija įnešė daug sumaišties turizmo rinkoje, tačiau ji suteikė ir galimybes „persikrauti“, t.y. kardinaliai keisti kurorto vystymosi kryptis, įgyvendinti sprendimus, kuriems reikia trumpam stabtelėti ir pažiūrėti atgal, pradėti nuo naujo taško, įsivesti naujus vertinimo rodiklius ar jų sistemas.
Kaip Druskininkai atrodo kitų miestų kontekste tavo, kaip turizmo srities specialisto, akimis?
Druskininkai, kaip miestas, visiškai orientuotas į Lietuvos ir užsienio lankytojus bei jų priėmimą, ypatingai jautriai reaguoja į besikeičiančias geopolitines sroves, pasaulinė pandemija taip pat labai smarkiai atsiliepė užsienio turistų srautams. Užsienio šalių kurortų kontekste Druskininkus matau kaip labai specializuotą kurortą, turintį savo veidą. Deja didelė specializacija yra taip pat ir trūkumas -mes labai jautrūs bet kokiems kardinaliems pokyčiams ir adaptacijai prie besikeičiančių aplinkybių būtini ne tik dideli infrastruktūros pokyčiai, bet ir nauja vizija, nuolatinė naujų turizmo rinkų paieška, požiūrio keitimas. Todėl labai teigiamai vertinu naujo kultūros ir kongresų centro statybą, išvystytą konferencijų turizmą, investicijas į kurorto aplinkos tvarkymą, dviračių ir pėsčiųjų kelius, vis didesnį universitetų įsitraukimą į kurorto veiklą. Taip, mes turime savo unikalias mineralinio vandens ir purvo procedūras ir puikią infrastruktūrą jas išnaudoti, tačiau norint užsitikrinti kurorto ateitį, privalome žiūrėti plačiau.