Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
„Swedbank“ vyriausiasis ekonomistas Nerijus Mačiulis. "Swedbank" nuotr.
Reporteris MonikaŠaltinis: Etaplius.lt
„Swedbank“ ekonomistai padidino šių metų bendrojo vidaus produkto (BVP) augimo prognozę 0,6 proc. punkto – iki 2,6 proc. Dėl didesnių akcizų bei brangstančios elektros taip pat padidinta infliacijos prognozė.
„Tai lėčiau nei pastaruosius trejus metus, kai augimas siekė maždaug 4 proc. kiekvienais metais, dabar prognozuojame 2,6 proc. Tai panašiai lėtesnis augimas, kurį stebėjome po Rusijos embargo (lietuviškiems maisto produktams. – ELTA), karinio konflikto. Tada Lietuvos ekonomikos augimas buvo sulėtėjęs iki 2-2,2 proc. Manome, kad protekcionizmo bangos, Vokietijos pramonės ligos prislopins Lietuvos eksporto augimą“, – antradienį žurnalistams sakė „Swedbank“ vyriausiasis ekonomistas Nerijus Mačiulis.
Kaip antradienį pranešė bankas, padidinta infliacijos prognozė siekia 2,7 proc., tuo metu vidutinio darbo užmokesčio augimas, prognozuojama, toliau išliks spartus ir sieks 7 proc.
„Pagrindinė (infliacijos augimo prognozės. – ELTA) priežastis – išaugę alkoholio, tabako ir kuro akcizai, 15 proc. brangesnė elektra ir taip pat sparčiai augantys atlyginimai“, – sakė N. Mačiulis.
Pasak jo, nuo praėjusio dešimtmečio visų šalies paslaugų eksportas išaugo beveik 4 kartus.
„Tam daug įtakos turėjo transporto paslaugų eksporto augimas. Nė viena ES valstybė nesugebėjo tokių rezultatų parodyti“, – sakė N. Mačiulis.
Ekonomisto teigimu, krizė Lietuvai negresia, ekonomika subalansuota, vidaus rinka auga stabiliai ir nėra nepagrįstos euforijos.
Tuo metu būsto įperkamumo indeksas, pasak N. Mačiulio, praėjusių metų viduryje „pasiekė rekordines aukštumas“.
„Vidutines pajams gaunančiai šeimai įsigyti vidutinio dydžio vidutinės kainos būstą niekada nebuvo taip lengva, kaip yra dabar. Tai susiję su žemomis palūkanomis ir atlyginimų augimu“, – sakė ekonomistas.
Kaip įvardijo N. Mačiulis, praėjusiais metais sparčiausiai brango paslaugos. Taip yra dėl sparčiai augančių atlyginimų, kurie šio sektoriaus sąnaudų lentelėje užima pagrindinę vietą.
Pasak jo, šiemet minimalus atlyginimas ir daugelio viešojo sektoriaus darbuotojų atlyginimai didės maždaug dešimtadaliu, o privačiame sektoriuje atlyginimų augimas sulėtės iki maždaug 6 procentų.
Kalbėdamas apie priežastis, kurios užtikrins euro zonos ekonomikos augimą, N. Mačiulis įvardijo žemas palūkanas.
„JAV Federalinė rezervų sistema gana žymiai sumažino palūkanas, šią savaitę, panašu, Jungtinės Karalystės (JK) centrinis bankas taip pat sumažins bazines palūkanas. Prognozuojame, kad nei šiemet, nei kitais metais bazinės palūkanos niekur nedidės – nei JAV, nei JK, nei kitose didesnėse pasaulio ekonomikose“, – žurnalistams antradienį sakė N. Mačiulis.
ELTA