Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Budintis BudėtojasŠaltinis: Etaplius.lt
Rugpjūčio 3 d. pasirašytos trys pirmosios finansavimo sutartys, pagal kurias iš Energijos efektyvumo fondo (ENEF) bus skirtos lėšos viešųjų pastatų modernizavimui. Pirmieji renovuojami objektai – Alytuje, Tauragėje ir Marijampolėje esantys administraciniai pastatai. Modernizavus šiuos pastatus, sumažės jų energijos sąnaudos ir padidės energijos vartojimo efektyvumas, todėl bus taupomi biudžeto pinigai.
„Kartu su pirmosiomis sutartimis išjuda ir visas viešųjų pastatų renovacijos procesas. Viešųjų pastatų modernizavimas yra vienas svarbiausių šios Vyriausybės darbų energetikoje, nes už viešųjų pastatų šildymą iš biudžeto mokame mes visi ir sumokame labai daug, kadangi pastatai yra seni ir neekonomiški. Atnaujinus juos taupysime energiją ir mažinsime valstybės išlaidas už ją", – pažymi energetikos ministras Žygimantas Vaičiūnas.
Sutartys dėl pastatų modernizavimo pasirašytos tarp Viešųjų investicijų plėtros agentūros, skirstančios ENEF lėšas bei valstybės įmonės Turto bankas.
Iš viso iš ENEF fondo centrinės valdžios viešųjų pastatų modernizavimui numatoma skirti iki 65 mln. eurų. Per ketverius metus, naudojantis Energijos efektyvumo fondo paskolomis, numatyta atnaujinti apie 700 tūkst. kv. metrų energetiniu požiūriu neefektyviausių viešųjų pastatų ploto. Tai leis atnaujintuose viešuosiuose pastatuose daugiau nei 40 proc. sumažinti energijos išlaidas.
Kasmet iš Lietuvos valstybės biudžeto daugiau nei 140 mln. eurų skiriama išlaidoms už viešųjų pastatų suvartotą energiją ir šildymą padengti. Todėl Energijos vartojimo efektyvumo didinimo įstatyme kaip viena svarbiausių energijos taupymo priemonių yra įrašytas viešųjų pastatų modernizavimas.
Energijos vartojimo efektyvumo didinimo įstatymas įgyvendina ES energijos vartojimo efektyvumo direktyvos nuostatas. Be viešųjų pastatų modernizavimo, įstatyme numatytos ir kitos priemonės – susitarimai su didžiausiomis energetikos įmonėmis, didelių įmonių energijos vartojimo auditai, galutinių energijos vartotojų informavimas ir švietimas apie efektyvų energijos vartojimą bei kitos.
Lietuva yra įsipareigojusi iki 2020 m. sutaupyti apie 11,674 TWh (teravatvalandžių) energijos. Maždaug tiek energijos per metus suvartojama Lietuvos elektros sektoriuje.