Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Reporteris UgnėŠaltinis: Etaplius.lt
Bendrame 60 savivaldybių kontekste Tauragės rajono savivaldybė Gerovės indekso vertinime įsitvirtino geriausiųjų dvidešimtuke, kuriame pirmose pozicijose rikiuojasi ir visų didžiųjų miestų savivaldybės, žiedinių rajonų savivaldybės, kurortai. Tauragės rajono savivaldybė geriausiai įvertinta pagal šiuos rodiklius: fizinio saugumo komponentas (8 vieta), kokybiško švietimo komponentas (17 vieta).
Vilniaus politikos analizės institutas (VPAI) renginio pavadinto „Kurioje Lietuvoje gyvenate Jūs?“ metu pristatė parengtą Savivaldybių gerovės indeksą. Indeksą sudaro 5 komponentai: Socialinio saugumo komponentas, Fizinio saugumo komponentas, Gyvybingos ekonomikos komponentas, Kokybiško švietimo komponentas ir Demografijos komponentas.
Pasak tyrėjų, nacionalinės gerovės kūrimo procese gyvybiškai svarbus atskirų šalies teritorijų darnus vystymasis užtikrinant saugaus, sveiko, oraus, pilietiškai aktyvaus ir turiningo gyvenimo, mokymosi ir darbo galimybes kiekvienam gyventojui. Ar mes artėjame prie šio tikslo, geriausiai leidžia įvertinti išsami ir savalaikė statistinė informacija apie gyvenimo gerovę kiekvienoje savivaldybėje.
Kaip parodė atliktas tyrimas, pirmoji ir geriausia vieta gyvenimui, turėjusi aukščiausią indeksų vidurkį – Vilniaus m. savivaldybė (8,1). Antroje vietoje pagal šį sąrašą atsidūrė Kauno m. savivaldybė (6,7). Toliau geriausiųjų dešimtuke – Neringos savivaldybė (6,6). Ketvirtoji vieta atiteko Klaipėdos m. savivaldybei (6,4). Po jos – Klaipėdos r. savivaldybė (6,2) bei Šiaulių m. savivaldybė (6,1). Septintoji vieta – Kauno r. savivaldybei (6.0), o aštuntoji – Palangos m. savivaldybei (5,7). Devintąją ir dešimtąją vietas užėmė Kretingos r. savivaldybė (5,5) ir Vilniaus r. savivaldybė (5,5). Sąrašo pabaigoje: Kalvarijos sav. (3,2), Ignalinos r. sav. (3.0), Lazdijų r. sav. (3.0) bei Zarasų r. sav. (2,9).
Visą Savivaldybių gerovės indeksą galima paskaityti čia.
Nors renginio dalyviai pasigedo atstovų iš centrinės valdžios, institutas planuoja parengti rekomendacijas politikams, kuriose matysis savivaldybių nuomonė apie tam tikrus įstatymus ir jų spragas, kurias derėtų taisyti. Tyrimo pristatymo metu auditorijoje nebuvo nė vieno atstovo nei iš Seimo, nei iš Vyriausybės.
Indekso pristatymo metu diskutavo Lietuvos savivaldybių asociacijos direktorė Roma Žakaitienė, Akmenės rajono savivaldybės meras Vitalijus Mitrofanovas, Alytaus miesto savivaldybės mero pavaduotojas Tautvydas Tamulevičius, Lietuvos kultūros tarybos administracijos direktorius Mindaugas Bundza, Pilietinės visuomenės instituto direktorė Ieva Petronytė-Urbonavičienė, VIPA tyrimų vadovas Gintaras Šumskas, Viešojo administravimo instituto direktorius Andrius Stasiukynas.
Į renginį susirinkę savivaldybių merai pabrėžė, kad tokios susidariusios problemos priklauso ir nuo politikų.
„Mūsų rajonai indekse matosi labai raudoni. Kokia mūsų atsakomybė? Skaičiuojant išeina, kad ji tik 17 proc., nors mes 100 proc. „pergyvaname“ ir gyvename atsakingai už savo rajoną. Skaičiuojant indeksą reikia atsižvelgti į tai, kad tai apčios šalies politikos dalykas, o ne savivaldybės“, teigė Rokiškio savivaldybės meras Antanas Vagonis.
Savivaldybių gerovės indeksus VPAI planuoja rengti kasmet. Kitais metais indeksas bus papildytas dviem komponentais – kultūros ir pilietinio aktyvumo.
Indekse naudota statistika iš Lietuvos Statistikos departamento, Lietuvos darbo biržos, Higienos instituto, Švietimo valdymo informacinės sistemos.
indeksas-zemelapis.jpg
indeksas-miestai.jpg