Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Mariaus Morkevičiaus nuotr.
Reporteris SkaistėŠaltinis: Etaplius.lt
Penktadienio duomenimis, kuriuos skelbia Statistikos departamentas, Kauno mieste 100 tūkst. gyventojų tenka 296,3 naujo COVID-19 ligos atvejo, fiksuoto per pastarąsias dvi savaites. Ketvirtadienį mieste patvirtinti 84 nauji atvejai. Šiuo metu serga 739 kauniečiai, 31 296 – pasveiko. Deja, 889 užsikrėtę koronavirusu Kauno miesto gyventojai mirė. Iš viso mieste, kur gyvena apie 300 tūkst. žmonių, buvo nustatyta 33 120 COVID-19 atvejų, iki šiol viena arba dviem vakcinos dozėmis nuo šios ligos pasiskiepijo 171 861 kaunietis.
Iš šalies didžiųjų savivaldybių (iš viso Lietuvoje jų yra 60) sudėtingiausia situacija šiuo metu susiklosčiusi Klaipėdoje, kurios teritorija šalies sergamumo kovido liga žemėlapyje jau juoda. Kiekvienam 100 tūkst. uostamiesčio gyventojų per paskutines 2 savaites priskaičiuota 557,5 naujo COVID-19 ligos atvejo. Tuo pat metu Vilniuje – 312,4 atv., Šiauliuose – 240,5 atv., Panevėžyje – 238,8 atv., daugiau nei 100 tūkstančių gyventojų jau turinčiame Kauno rajone – 105,6 atv., už pastarąją savivaldybę didesniame Vilniaus rajone – 155,9 atv.
Dešimtadalyje (6-iose) Lietuvos savivaldybių santykinis dviejų savaičių sergamumo rodiklis nesiekia 50 naujų COVID-19 ligos atvejų – 100 tūkst. gyventojų. Taip dabar yra Pakruojo r. savivaldybėje (27,3 atv.), Rokiškio r. (32,7 atv.), Zarasų r. (34,2 atv.), Radviliškio r. (34,7 atv.), Molėtų r. (41,5 atv. ) bei Ukmergės r. (48,4 atv.) savivaldybėse.
Jau minėta Klaipėdos miesto savivaldybė, Nacionalinio visuomenės sveikatos centro naujausiais duomenimis, šiuo metu yra antra pagal didžiausiu santykiniu sergamumu pasižyminčių Lietuvos savivaldybių. Ją lenkia tik Skuodo r. savivaldybė (587,4 atv. – 100 tūkst. gyventojų per 14 pastarųjų parų). Trečia – Palangos miesto savivaldybė (487,2 atv.).
Nuo pandemijos pradžios Lietuva prarado 9081 gyvybę iš visų COVID-19 virusu užsikrėtusių žmonių. Iš šių mirusiųjų beveik pusės (4400 gyventojų) tiesiogine mirties priežastimi gydytojai pripažino COVID-19 infekciją.
ELTA jau skelbė, jog iki šio penktadienio Lietuvoje nuo mirtinai pavojingos infekcijos paskiepyta 1 539 492 žmonės. Prie šimtaprocentrinės vakcinacijos priartėjusi tik mažutė Neringos savivaldybė (95,1 proc.), o pirmajame aktyviausiai besiskiepijančių penketuke antra po Neringos atsidūrė Akmenės r. sav. (75,5 proc.), trečia – Alytaus r. sav. (72,7 proc.), lenkianti Anykščių r. (68,1 proc.) bei Birštono (65,8 proc.) savivaldybes.
„Antirekordininkų“ gretose atkakliai tebepirmauja Šalčininkų rajonas (32,3 proc.), kiek sparčiau nei šalčininkiečiai skiepijasi Vilniaus rajono gyventojai (43,9 proc.), taip pat Klaipėdos rajone (45,2 proc.), Plungės r. (45,3 proc.), Skuodo r. (46,1 proc.) bei Klaipėdos mieste (46,3 proc.) gyvenantys žmonės.
Tarp didžiųjų Lietuvos savivaldybių šiuo metu pirmauja Panevėžio miestas (59,2 proc.), vakcinacijos tempais pralenkęs ilga laiką lyderio pozicijų niekam neužleidusį Kauną, - 58,6 proc. šio miesto gyventojų pasiskiepiję nuo COVID-19 viena ar dviem vakcinos dozėmis. Sostinėje iki šio penktadienio paskiepyta 56,9 proc, Kauno rajone – 56 proc., Šiauliuose – 53,7 proc., Klaipėdoje – 46,3 proc. gyventojų.
ELTA