Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Pixabay.com nuotr.
Reporteris AgnėŠaltinis: Etaplius.lt
Naujo tyrimo metu nustatyta, kad ilgą laiką kvėpuojant mažomis oro taršos dalelėmis gali kilti pavojus jūsų uoslei.
Tyrėjai nustatė, kad uoslės praradimo grėsmė, vadinama anosmija, beveik dvigubai dažniau pasitaikydavo tarp žmonių, kurie būdavo veikiami šio, vadinamosios kietųjų dalelių, tipo oro taršos.
„Įdomu tai, kad visai grupei, kuri prarado uoslę, „kietųjų dalelių“ poveikis buvo žymiai didesnis, lyginant su grupe, kuriai ši liga nepasireiškė,“ – sakė vadovavęs tyrėjęs, dr. Murugappan Ramanathan.
Ramanathan yra otorinolaringologijos mokslų docentas Johns Hopkins Medicinos mokykloje, Baltimorėje.
Šių mažų dalelių dydis yra mažesnis nei 2,5 mikrometrų arba maždaug 30 kartų mažesnės už žmogaus plauko diametrą. Vadinamos PM2,5, jos yra susietos su gausybe sveikatos problemų, tokių kaip širdies ligos, plaučių vėžys ir astma.
PM2,5 išskiria dyzelinu varomi automobiliai ir sunkvežimiai. Jas gali sudaryti daug skirtingų medžiagų, tarp kurių dulkės, purvas, smalkės, dūmai, organiniai junginiai ir metalai.
Vis dėlto, Ramanathan perspėjo, kad šis tyrimas negali įrodyti, kad poveikis PM2.5 dalelėmis sukelia anosmiją, tik kad atrodo egzistuojantis toks ryšys.
Šiame tyrime išlieka neaišku ar uoslės praradimą sukėlė oro taršos pažeisti nervai, kontroliuojantys kvapo suvokimą ar nosies membranos uždegimas. Taip pat nėra aišku ar šis uoslės praradimas yra negrįžtamas.
COVID-19 atveju anosmija yra dažnas šios ligos simptomas. Dalis užsikrėtusių žmonių praranda uoslę ir ją atgauna, tačiau daliai ji negrįžta net ir praėjus metams po susirgimo, atkreipė dėmesį tyrėjas.
Anot tyrimo autorių, visi anosmiją kenčiantys pacientai su šia būkle buvo susidūrę ilgą laiką.
Ramanathan tyrė beveik 2700 suaugusiųjų, iš kurių 500 sirgo anosmija.
Naudodamiesi JAV aplinkos apsaugos agentūros oro kokybės sistema, mokslininkai sukūrė modelį, skirtą įvertinti PM2,5 taršą dalyvių gyvenamosiose vietose.
Tyrėjai nustatė, kad ilgalaikis poveikis ore esančiomis PM2,5 dalelėmis padidino uoslės praradimo riziką maždaug 1,7 karto.
Anosmija gali turėti įtakos gyvenimo kokybei, nes tampa sunku jausti maisto skonį ar užuosti pavojingus kvapus. Su šiuo sutrikimu susidūrusiems žmonėms kyla svorio netekimo, depresijos ir nerimo pavojus, teigė mokslininkai tyrimo pastabose.
Ramanathan teigimu, nedaug ką žmonės gali padaryti, kad sumažintų veikimą oro tarša. „Turi būti geresnis oro kokybės reguliavimas,“ – sakė jis.