Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Reporteris MonikaŠaltinis: Etaplius.lt
Paskelbtas naujausias, 2018 metų, Lietuvos laisvosios rinkos instituto rengiamas Lietuvos savivaldybių indeksas, stebintis ekonominę laisvę mūsų šalies savivaldybėse. Jame 5-ąją vietą užima Panevėžys.
Panevėžio miesto savivaldybė šiemet išlaikė 5 vietą didžiųjų savivaldybių indekse (43 balai iš 100). Geriau nei vidutiniškai įvertintos „Sveikatos ir socialinės rūpybos“, „Mokesčių“ ir „Biudžeto“ sritys. Prasčiau įvertinti „Transporto“, „Investicijų ir plėtros“ rodikliai.
„Biudžeto“ sritis, kaip ir 2017 m. indekse, aukštą įvertinimą gavo dėl vienos mažiausių skolų, kuri 2017 m. sudarė 17,2 proc. nuo pajamų, kai vidutinė skola buvo didesnė – 34,9 proc. Taip pat dėl to, kad skola mažėjo 14 p. p. – t. y. sparčiau nei vidutiniškai (8 proc.).
„Mokesčių“ srityje teigiamai įvertinta tai, kad 2017 m. Panevėžyje taikyti žemiausi mokesčiai už verslo liudijimus (apie 144 eurai, kai vidutiniškai – 275 eurai), mažesnis nei vidutiniškai pagrindinis nekilnojamo turto tarifas – 0,8 proc. (vidurkis – 0,9 proc.).
„Investicijų ir plėtros“ srityje Panevėžys atrodė prasčiau, tačiau Panevėžio miestas buvo vienintelė iš didžiųjų savivaldybių, kurioje materialinių investicijų kiekis tenkantis vienam gyventojui augo (159 eurais). Deja, bet savivaldybei koją kiša palyginti mažas investicijų kiekis – vienam gyventojui teko 1397 eurai materialinių investicijų (lyginant su 2235 eurų vidurkiu) ir 2760 eurai tiesioginių užsienio investicijų (lyginant su 5347 eurų vidurkiu).
2017 m. ekonominio aktyvumo rodikliai buvo mažesni už vidutinius. Skaičiuojant tūkstančiui gyventojų, veikė mažiau ūkio subjektų, išduota ar pratęsta mažiau verslo liudijimų, išduota mažiau statybos liudijimų. Nedarbo lygis bei ilgalaikių bedarbių skaičius Panevėžio savivaldybėje viršijo vidurkį (nedarbo lygis – 7 proc., ilgalaikių bedarbių – 20,8 proc.), tačiau tiek nedarbas, tiek ilgalaikių bedarbių dalis mažėjo sparčiau nei vidutiniškai (nedarbas 0,4 p. p., ilgalaikių bedarbių dalis – 2,9 p. p.).
Deja, kaip ir ankstesniais metais, privataus kapitalo trūkumas viešojo transporto sektoriuje lėmė palyginti prastą „Transporto“ srities įvertinimą. Savivaldybei patartina skelbti daugiau viešųjų konkursų transporto maršrutams aptarnauti.