Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Sauliaus Žiūros nuotr.
Reporteris SkaistėŠaltinis: Etaplius.lt
Vis daugiau Vilniaus miesto bendrojo ugdymo įstaigų, kartu su maitinimo paslaugas teikiančiomis įmonėmis, palaiko iniciatyvą ugdyti vaikų finansinį raštingumą ir ieško galimybių užtikrinant atsiskaitymą negrynaisiais pinigais mokyklų valgyklose – šiuo metu iš 111 sostinės mokyklų 39 jau yra įsidiegusios atsiskaitymus negrynaisiais pinigais, o 17 mokyklų planuoja įsidiegti artimiausiu metu. Sostinės savivaldybė skatina likusias mokyklas suteikti galimybes mokiniams valgyklose atsiskaityti ne tik grynaisiais, bet ir negrynaisiais pinigais.
„Vaikų finansinio raštingumo ugdymas visiems mums turėtų būti prioritetu – taip vaikai dar mokykloje turėtų galimybę formuoti savo supratimą, kad pinigai kortelėje irgi yra riboti, taip pat tai puiki proga mokinti vaiką taupyti ir nuo mažens formuoti jo įpročius. Taip pat tai gera proga mokytojams užsiimti edukacinėmis priemonėmis, pravesti pamoką apie saugų naudojimąsi banko kortele, pakalbėti apie negrynųjų ir grynųjų pinigų skirtumus. Negalime pamiršti ir vaikų saugumo, kurį šis būdas padeda geriau užtikrinti. Kuo greičiau Vilniaus miesto bendrojo ugdymo įstaigos pereis prie atsiskaitymo mokyklos valgyklose negrynaisiais pinigais, tuo sparčiau formuosis vaikų finansinio raštingumo įgūdžiai, kurie yra būtini ugdant mąstančią, savarankišką, atsakingą asmenybę. Tikimės visų sostinės mokyklų palaikymo įsidiegiant galimybę vaikams valgyklose atsiskaityti negrynaisiais pinigais“, – kalbėjo sostinės mero pavaduotojas Vytautas Mitalas.
Įdiegus galimybę atsiskaityti mokyklos valgykloje ir negrynaisiais pinigais yra didinamas vaikų saugumas, nes mažėja tikimybė, kad vaikai pames pietums skirtus pinigus. Taip pat atsiskaityti negrynaisiais yra patogiau, nes tėvams nebereikia rūpintis kas rytą turėti smulkių grynųjų pinigų, be to jie gali stebėti vaiko valgymo įpročius: ką, kur ir už kiek vaikas perka ir po tai su vaiku aptarti. Kiti, bet ne mažiau svarbūs atsiskaitymo negrynaisiais pinigais mokyklų valgyklose privalumai – prisidėjimas prie šešėlinės ekonomikos mažinimo, mokesčių vengimo ir didinamo skaidrumo bei didesnis higienos užtikrinimas, nes sumažinama rizika valgyklos darbuotojams skaičiuoti grynuosius pinigus išduodant grąžą ir po to tomis pačiomis rankomis dedant maisto patiekalus.
Viena iš pirmųjų sostinės bendrojo ugdymo įstaigų, kuri įsidiegė atsiskaitymą negrynais pinigais – Vilniaus Antakalnio gimnazija.
„Sėkmingai gimnazijos valgykloje jau daug metų banko kortelėmis naudojasi mokytojai ir mokiniai. Kai pradėjome šią iniciatyvą prieš beveik dešimtmetį tai buvo tikrai inovacija, o dabar tai įprasta kasdienybė. Nors statistikos, kiek mokinių atsiskaito banko kortele neturime, tačiau valgyklos darbuotojos teigia, kad dažnas mokinys atsiskaito banko kortele, o mokytojai tik banko kortele. Tai tikrai patogu. Mokinių tėvai gali kontroliuoti vaikui skirtas lėšas maistui. Maitinančiai įmonei mažesni kaštai už grynųjų pinigų valdymą, valgyklos aptarnaujančiam personalui paprasčiau užtikrinti maisto išdavimo higieną. Tokia sistema yra puiki galimybė efektyviau organizuoti valgyklos darbą mokykloje ir dar viena galimybė ugdyti mokinių finansinį raštingumą ir socialinius įgūdžius“, – pasakojo gimnazijos direktorė Vita Kirkilienė.
Mokykloms įsidiegti šią sistemą visiškai nieko nekainuoja, nes sistemas įdiegia maitinimo paslaugas teikiančios įmonės. Tai nebūtinai turi būti banko kortelė, kai kurios įstaigos turi laikrodukus, apyrankes ir kitas priemones į kurias būna integruotas toks funkcionalumas.
Pastebima, kad pradinių klasių mokinių tėvai už maitinimą dažniausiai moka bankiniu pavedimu, bet kai kurie tėvai jau ir pradinukams išima bankines korteles, kurių išėmimas daugumoje bankų taip pat nekainuoja. Tarp vyresnių klasių mokinių atsiskaitymai banko kortelėmis taip pat po truputį populiarėja, bet dažniausiai mokyklose išlieka abu atsiskaitymo būdai. Atsižvelgus į tai, sostinės savivaldybė kviečia visas sostinės bendrojo ugdymo įstaigas užtikrinti, kad mokiniai valgyklose galėtų atsiskaityti tiek grynais, tiek negrynais pinigais. Taip pat tai gera proga mokytojams užsiimti edukacinėmis priemonėmis, vesti pamokas apie saugų naudojimąsi banko kortele, pakalbėti apie negrynųjų ir grynųjų pinigų skirtumus.
Iš visų Vilniuje veikiančių 111 bendrojo lavinimo įstaigų, 15 mokyklų pačios organizuoja mokinių maitinimą – turi savo valgyklas, o likusios 96 mokyklos paslaugas perka rinkoje. Iš 96 mokyklų 39 jau yra įsidiegusios atsiskaitymus negrynais pinigais, o 17 mokyklų planuoja įsidiegti artimiausiu metu.