Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
V. Kavaliauskas @Facebook tinklo nuotr.
BNSŠaltinis: BNS
Ministrė Jurgita Šiugždinienė dėl netekties užuojautą pareiškė V. Kavaliausko artimiesiems.
„Mus paliko Lietuvos patriotas ir lietuvių kalbos puoselėtojas, nuoširdus ir didžios širdies žmogus. Jam turime būti dėkingi ir už nuoširdžių santykių tarp dviejų šalių puoselėjimą“, – teigė ji.
Prezidentas Gitanas Nausėda teigė, kad V. Kavaliauskas buvo neeilinė asmenybė, savo gyvenimu, akademine ir pedagogine veikla, atsidavimu lietuvių kalbos ir kultūros puoselėjimui bei sklaidai liudijęs, kiek daug lietuvybės labui gali nuveikti savo darbą ir tėvynę mylintis žmogus.
„V. Kavaliausko dėka Lietuvių kalbos ir kultūros centras tapo tvirta jungtimi tarp Sakartvelo ir Lietuvos akademinių bendruomenių, studentijos, mūsų šalių žmonių“, – rašoma G. Nausėdos užuojautoje.
V. Kavaliauskas gimė 1965 metais Seirijuose, 1991 metais baigė tuometinį Vilniaus pedagoginį institutą (dabar Vytauto Didžiojo universiteto Švietimo akademija), iki 2018 jame dėstė.
Anot ministerijos pranešimo, kalbininko įkurtas centras vienija Sakartvele gyvenančius lietuvius. Jame Sakartvelo aukštųjų mokyklų studentai gali mokytis lietuvių kalbos nemokamai, centro veiklą remia Švietimo, mokslo ir švietimo ministerija.
V. Kavaliauskas Sakartvelo technikos universiteto Lietuvių kalbos ir kultūros centre pradėjo dirbti 2012 metais. Kasmet centras pritraukia vis daugiau studentų kartvelų mokytis lietuvių kalbos.
V. Kavaliauskas yra apdovanotas Lietuvos Vyriausybės, Seimo, ministerijos padėkomis, 2015 metais jam suteiktas Sakartvelo technikos universiteto garbės daktaro vardas.
Profesorius yra 15 mokslinių ir metodinių knygų autorius arba bendraautoris, paskelbęs daugiau kaip 50 mokslinių ir metodinių straipsnių lietuvių, anglų, vokiečių, rusų, uzbekų, gruzinų, kartvelų, rumunų kalbomis, Visuotinėje lietuvių enciklopedijoje publikavęs daugiau kaip 250 straipsnių apie pasaulio kalbas.