Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
BNS Fotobanko nuotr.
ELTAŠaltinis: ELTA
Apie darbuotojos nuslėptą Rusijos pilietybės įgijimo faktą departamentas sužinojo liepos pradžioje, analizuojant iš Lietuvos į Rusiją ar Baltarusiją bei atgal dažnai keliaujančių asmenų srautus. Tuo metu ir buvo nustatyta, jog viena tokių keliautojų yra uostamiestyje dirbanti Migracijos departamento darbuotoja.
„Paaiškėjo, jog moteris apie savo išvykimus į Rusiją darbovietei pranešė kur kas mažiau kartų nei iš tikrųjų vykdavo, tad šias aplinkybes ėmėsi aiškintis Migracijos departamento Korupcijos prevencijos ir vidaus tyrimų skyrius. Tyrimo metu moteris prisipažino, jog 2022 m. pradžioje įgijo Rusijos pilietybę ir apie tai nustatyta tvarka neinformavo Migracijos departamento. Taip pat paaiškėjo, jog ji neturi teisės į daugybinę pilietybę“, – skelbia departamentas.
Pranešama, kad surinktos informacijos visuma pastarajai darbuotojai leido Migracijos departamentui inicijuoti Lietuvos Respublikos pilietybės netekimo procedūrą. Po to, kai vidaus reikalų ministrės Agnės Bilotaitės įsakymu moteris neteko pilietybės, ji iškart buvo atleista iš pareigų.
Skelbiama, kad departamente moteris dirbo šiek tiek daugiau nei metus, galiojančių nuobaudų neturėjo. Už tai, jog nepranešė apie kitos valstybės pilietybės įgijimą, jai pradėta administracinė teisena bei gresia bauda nuo 300 iki 850 eurų.
Rekomenduoja keisti priėmimo į darbą valstybės įstaigose tvarką
Savo ruožtu įstaigos vadovė Evelina Gudzinskaitė atkreipia dėmesį, kad tokia situacija, kai asmuo slepia įgytą kitos šalies pilietybę, gali nutikti bet kurioje Lietuvos valstybės įstaigoje ar organizacijoje.
Todėl, pasak jos, Migracijos departamentas, reaguodamas į šį atvejį, papildomai išsiuntė siūlymą Viešojo valdymo agentūrai pakeisti priėmimą į valstybės įstaigas reglamentuojančius teisės aktus ir numatyti pareigą pretendentams deklaruoti visas turimas pilietybes.
Migracijos departamento duomenimis, kitos šalies pilietybę legaliais pagrindais turi ir apie tai nustatyta tvarka yra pranešę beveik 69 tūkst. Lietuvos piliečių.
Daugiausiai asmenų teisėtai turi Lietuvos ir Rusijos pilietybes – 12,4 tūkst. Lietuvos ir Izraelio pilietybes turi daugiau kaip 10 tūkst. asmenų, Lietuvos ir JAV – 8,5 tūkst. Departamento duomenimis, daugybinę Lietuvos ir Baltarusijos pilietybę turi 4 tūkst. asmenų.
Migracijos departamentas primena, kad oficialiai nėra žinoma, kiek Lietuvos piliečių yra įgiję kitų valstybių pilietybes ir tokius faktus toliau slepia.