Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
„Litgrid“ / Marius Morkevičius/ELTA
EtapliusŠaltinis: ELTA
„Litgrid“ valdomų elektros perdavimo linijų rekonstravimo ir kapitalinio remonto darbai bus vykdomi ruožuose Šveicarija–Žeimiai ir Žeimiai–Šėta.
„Sėkmingai prisidedame prie projekto „Rail Baltica“ įgyvendinimo „LTG Infra“ rekonstruojant elektros perdavimo linijas, kurias kirs naujoji elektrifikuota europinio standarto vėžė. Pasirašius trišales elektros įrenginių prijungimo paslaugos sutartis tarp „Litgrid“, „LTG Infra“ ir viešųjų pirkimų būdu parinkto rangovo, esamos gelžbetoninės atramos bus pakeistos į metalines inkarines atramas, o statant naują geležinkelio tiltą per Nerį Jonavos rajone bus tiesiamas požeminis 110 kV kabelis“, – pranešime cituojamas „Litgrid“ vadovas Rokas Masiulis.
Anot „LTG Infra“ vadovo Vyčio Žalimo, šiemet planuojama pasirašyti dar dvi geležinkelio statybos rangos darbų sutartis 36 km atkarpose Kaunas–Šveicarija ir Šėta–Ramygala.
Plečiant darbų apimtis numatoma rekonstruoti „Rail Baltica“ kertančias „Litgrid“ linijas – 330 kV (kilovoltų) oro liniją Kruonio HAE–Kaunas ir 110 kV oro liniją Biruliškės–Kaišiadorys ruože.
Kaip skelbia „Litgrid“, šiemet pasirašytos dvi sutartys su „LTG Infra“ ir „Fegda“ dėl atramų keitimo 330 kV oro linijos Lietuvos elektrinė–Jonava ir 110 kV linijos Kaunas–Jonava II bei Jonava–Panevėžys ir Jonava–Dargužiai ruožuose.
Trečioji sutartis pasirašyta su „LTG Infra“ ir Italijos bendrovės „Rizzani de Eccher“ Lietuvos filialu dėl dalies 110 kV elektros perdavimo oro linijos Kaunas–Jonava I keitimo į kabelių liniją.
Visų pasirašytų sutarčių vertė siekia 5,8 mln. eurų (be PVM). Darbus numatyta atlikti per 2024–2025 metus.
Projektas bendrai finansuojamos iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės (angl. Connecting Europe Facility, CEF).
„Rail Baltica“ – didžiausias geležinkelio infrastruktūros projektas Baltijos šalių istorijoje, kurį įgyvendinant per visą „Rail Baltica“ geležinkelio trasą bus nutiesta elektrifikuota europinės vėžės dvikelė geležinkelio linija, eisianti nuo Varšuvos per Kauną ir Rygą iki Talino. Bendras „Rail Baltica“ geležinkelio linijos ilgis Baltijos šalyse siekia 870 km: Lietuvoje – 392 km, Latvijoje – 265 km, Estijoje – 213 km.