Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Pexels.com nuotr.
Augustas StankevičiusŠaltinis: BNS
Su Suomijos vadovu susitiks Lietuvos prezidentas Gitanas Nausėda.
Šalių vadovai dvišaliame susitikime aptars saugumo situaciją Europoje, Suomijos narystės NATO ir dvišalio bendradarbiavimo klausimus. Jiedu taip pat kalbėsis apie bendradarbiavimą Europos Sąjungoje, energetiką.
S. Niinisto vizitas į Lietuvą planuotas pernai lapkritį, bet dėl jo ligos buvo atidėtas.
Gegužę Suomija ir Švedija drauge pateikė paraiškas įstoti į NATO, po Rusijos invazijos į Ukrainą nutarusios atsisakyti ilgametės nesijungimo prie karinių blokų politikos.
Šiaurės šalys tikėjosi, kad įstojimo procesas netruks ilgai, tačiau Turkija jau kurį laiką jį vilkina.
Ankara kaltina šias dvi šalis, ypač Švediją, teikiant prieglobstį kurdų kovotojams iš uždraustos Kurdistano darbininkų partijos (PKK).
Birželį trys šalys pasiekė susitarimą, į kurį įtraukė nuostatų dėl ekstradicijos ir dalijimosi informacija, atvėrusį kelią NATO oficialiai pakviesti Švediją ir Suomiją įstoti į Aljansą.
Helsinkio ir Stokholmo narystės NATO dokumentus jau ratifikavo 28 iš 30 NATO narių. Šių dviejų šalių įstojimo į aljansą paraiškų savo parlamentams ratifikuoti dar neperdavė tik Vengrija ir Turkija.
Ankara spalio pradžioje perspėjo nepatvirtinsianti šių dviejų šalių narystės, kol nebus ištesėti jai duoti pažadai.