Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Inesos Dumbravienės nuotr.
Zina ČernovienėŠaltinis: Zarasų rajono savivaldybės viešoji biblioteka
„Dievukai“ – piešinių paroda Vaikų literatūros skyriuje edukacinėje erdvėje. Joje eksponuojama Zarasų Fausto Latėno meno mokyklos Dailės skyriaus mokinių piešiniai. Juose V-VI klasių moksleiviai, mokytojos Ramunės Sladkevičiūtės Dainienės ugdytiniai, atvaizdavo lietuvių liaudies sakralinės skulptūros kūrinius.
Lietuvių liaudies sakralinė skulptūra yra svarbi tautos kultūros ir dvasinio gyvenimo dalis. Ji apima įvairius skulptūros elementus, tokius kaip kryžiai, koplytstulpiai, rūpintojėliai ir kiti sakraliniai objektai, kurie ne tik puošia kraštovaizdį, bet turi ir gilią simbolinę prasmę. 2001 m. Lietuvos kryždirbystė įrašyta į UNESCO Žmonijos nematerialaus ir žodinio paveldo šedevrų sąrašą.
Sakralinės skulptūros tradicijos Lietuvoje siekia senovę, kai buvo garbinami gamtos dievai ir dvasios. Su krikščionybės atėjimu visi šie elementai buvo integruoti į krikščioniškąją ikonografiją. O XIX a. ir XX a. pradžioje, ypač per tautinio atgimimo laikotarpį, liaudies menas suklestėjo bei tapo svarbiu nacionalinės tapatybės simboliu.
Kūrinių autoriai: Kamilė Benedikta, Natalija, Goda, Nil, Emilis, Vesta, Eivilė, Elvita, Gabija, Goda, Arina, Vita, Emilija, Mija, Ieva, Mingailė ir Liepa Jokūba savo piešiniuose pavaizdavo įvairių šventųjų portretus bei skulptūras. Jų veiduose fiksavo ir paprastam žmogui būdingą išraišką – susimąstymą, rūpestį, kančią, atjautą.
Prie liaudies kūrybos – skulptūros, perkeltos į moksleivių piešinius, puikiai derėjo ZKC vaikų ir jaunimo folkloro ansamblio „Čiūta“ kanklininkų grupės, vadovaujamos etnografės Dianos Skvarčinskaitės atliekamos liaudies dainos ir melodijos.
Parodą aplankyti galima iki birželio 20 d.