Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Egidijaus Jankausko nuotr.
Reporteris IngaŠaltinis: Etaplius.lt
Vos ne metus diskutuota, kur turėtų stovėti nurašomas Karinių jūrų pajėgų laivas „Sūduvis“. Jam parinkti vietą buvo sudaryta 12 asmenų darbo grupė. Ketvirtadienį susirinkę į antrą posėdį visi jos nariai balsavo už. Taigi, parinkta vieta - dešinė Danės upės krantinė prieš Pilies tiltą. Tačiau kol „Sūduvis“ stos į jam parinktą vietą, dar laukia nemažai darbų.
Diskusijos dėl karo laivo „Sūduvis“ išsaugojimo ir vietos, kur jis galėtų stovėti, parinkimo užvirė 2019 metų pabaigoje. Klausimui pradėjus klimpti, po kurio laiko buvo sudaryta darbo grupė, turėjusi parinkti vietą laivui. Ją sudarė įvairių sričių specialistai: ir jūrininkai, ir uosto, ir paveldosaugos atstovai.
Iš pat pradžių šio laivo, kaip muziejinio eksponato, išsaugojimo iniciatoriumi tapo Lietuvos jūrų muziejus. Jo direktorė Olga Žalienė įvairiuose pasitarimuose nuolatos kartodavo, kad negalima laivo nukišti į kokią nors žmonėms sunkiai prieinamą vietą, tada jis neteks savo funkcijos.
Pirmame darbo grupės posėdyje Lietuvos jūrų muziejui buvo siūlyta parengti dviejų vietų projektinius pasiūlymus: už burlaivio „Meridianas“ toliau aukštyn upe ir priešais Pilies tiltą dešinėje Danės upės krantinėje. Muziejus parengė projektinius pasiūlymus, kaip „Sūduvis“ stovės prie krantinės priešais Pilies tiltą. Kito varianto projektiniai pasiūlymai nebuvo rengiami paaiškėjus, kad krantinės būklė tokia bloga, jog norint prie jos švartuoti karo laivą reikėtų ją perstatyti.
pe23.jpg
Klaipėdos vicemeras Arūnas Barbšys pasidžiaugė, kad darbo grupė dirbo operatyviai, ir rezultatas pasiektas. Priimtas sprendimas, kuriam neprieštaravo nei uostininkai, nei jūrininkai, nei Kultūros paveldo departamento atstovai.
„Iš Lietuvos jūrų muziejaus pateiktų projektinių pasiūlymų matyti, kad reikėtų įrengti stipresnius švartavimo knechtus, spręsti priėjimo, privažiavimo, kanalizacijos prijungimo, tai, ar krantinė turėtų būti atiduota panaudai Lietuvos jūrų muziejui, ir kitus klausimus. Žinoma, visam tam reikės ir lėšų„, - sakė vicemeras ir pridūrė, kad viskas nėra taip paprasta - atplukdei laivą, pastatei prie krantinės ir jis stovi.
Pasak vicemero, kol kas nežinia, ar vietą laivui parengti turės Savivaldybės administracija savo lėšomis, tokiu atveju ji tai turėtų įtraukti į savo planus, numatyti finansavimą. Galbūt Lietuvos jūrų muziejus gaus finansavimą šiam reikalui.
Dabar Lietuvos jūrų muziejus ir Savivaldybės administracija turės bendradarbiauti, ir išsiaiškinti, kas ką turi padaryti, kad karo laivui būtų parengta vieta prie Danės upės krantinės.
„Kol kas tai vietai pritarė balsuodama tik darbo grupė. Dar reikia atlikti kitus darbus. Dar turėtų pasisakyti Savivaldybės administracijos Klaipėdos miesto įvaizdžio komisijos nariai. Teks atlikti viešinimo procedūras, tai padaryti mums rekomendavo Kultūros paveldo departamentas, nors pernai gruodį jau buvome susitikę su visuomenės atstovais, reikia gauti sąlygas iš tų įstaigų, kurių ten eina komunikacijų tinklai, ir t. t. Dar labai daug ką reikės išsiaiškinti. Jeigu tinklininkų reikalavimai bus kokie nors ypatingi, gali būti, kad nebus galima laivo pastatyti toje vietoje“, - sakė O. Žalienė.
Paklausta, ar parinkta tikrai gera vieta, muziejaus direktorė atsakė: „Mes ją ir pasiūlėme, kadangi kitur tai padaryti nebuvo įmanoma. Jeigu būtume bandę brautis kitur, galėjome sužlugdyti visą reikalą. Tai kompromisinė vieta, normali.“
Griežtai draudžiama „Vakarų eksprese“ paskelbtą informaciją kopijuoti ir platinti kitose interneto svetainėse, tradicinėse žiniasklaidos priemonėse ar kitaip ją naudoti neturint raštiško leidėjų sutikimo.