Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Pexels.com nuotr.
Reporteris AgnėŠaltinis: Etaplius.lt
Biodegalų asociacijos prezidentas Mindaugas Palijanskas sako, kad pagrindinių energijos išteklių, tarp jų ir žaliavinės naftos paklausa sparčiai auga, todėl brangsta ir degalai. Pigiausio dyzelinio kuro litro kaina, pricer.lt duomeninis, rugsėjo viduryje siekė 1,120–1,259 euro, pigiausio A95 benzino – 1,250–1,369 euro, o suskystinųjų automobilinių dujų – 0,649–0,689 euro.
Žaliavinės naftos kaina tarptautinėse rinkose pradėjo augti praėjusių metų pabaigoje. 2020 metų lapkričio pabaigoje „Brent“ rūšies naftos kaina siekė 37,46 JAV dolerio už barelį, o šių metų rugsėjo viduryje ji kainavo dvigubai brangiau – daugiau kaip 75 doleriai už barelį. Kadangi mažmeninės degalų kainos struktūroje naftos žaliava sudaro apie 25 proc. dalį, tai lėmė dyzelino ir benzino kainų augimą degalinėse.
„Akivaizdu, kad biodegalų kainos svyravimai galutinei degalų kainai turi vos kelių centų įtaką, todėl biodegalus laikyti svarbia kainų kilimo priežastimi būtų nekorektiška. To paties tinklo degalinėse litro benzino ar dyzelino kaina gali skirtis net keliomis dešimtimis centų“, – pažymėjo M. Palijanskas.
„Biodegalų įmaišymas į degalus Lietuvoje yra privalomas pagal teisės aktų reikalavimus (dyzeline – 7 proc, benzine – 10 proc.), tad verčiau rinktis vietoje pagamintus biodegalus, kurie yra ne tik pigesni, bet juos renkantis palaikome Lietuvos ūkį, o ne aplinkosaugos pažeidimais nuolat kritikuojamą Indonezijos ar Malaizijos palmių aliejaus pramonę“, – pabrėžė M. Palijanskas.
ELTA