Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
BNS / Fotobanko nuotr.
Etaplius.ltŠaltinis: ELTA
Kaip skelbiama pranešime spaudai, Aplinkos apsaugos agentūros (AAA) duomenimis, į Kuršių marias nuotekas šiuo metu išleidžia 21 įmonė 67 išleistuvais, dalis jų – visiškai nevalytos.
Paskutiniajame teismo posėdyje apklausęs Klaipėdos miesto savivaldybės administracijos, bendrovės „Klaipėdos vanduo“ atstovus bei buvusį Klaipėdos regiono Aplinkos apsaugos departamento vadovą, Šiaulių apygardos teismas byloje paskelbė pertrauką iki rugsėjo.
Rudenį planuojama pratęsti atsakingas pareigas 2020 m. pradžioje užėmusių specialistų bei nuo atsakomybės atleistų, buvusių „Grigeo Klaipėda“ vadovų Vido Beržonskio ir Jono Garalio apklausas.
Ekologė: tyrimų nebevertiname
Pastarajame teismo posėdyje liudijusi bendrovė „Klaipėdos vanduo“ ekologė Danguolė Čeledinienė teigė, jog jos atstovaujamos savivaldybės įmonės išleistuvas, į kurį iki 2020 m. patekdavo ir „Grigeo Klaipėda“ iš dalies apvalytos nuotekos, į Kuršių marias išeina itin intensyvios ūkinės veiklos vietoje.
Paklausta apie galimą šiuo išleistuvu patekusių nuotekų poveikį Kuršių marių vandens būklei, ji tvirtino, kad šie „rezultatai nevertinami“ ir kyla pagrįstų abejonių, ar apskritai monitoringas toje vietoje yra tikslingas.
„Tai yra konstatavęs ir inspektorius patikrinimo metu. Nuvykęs į vietą pasižiūrėti, kur yra ta išleidimo vieta, jis nurodė, jog ten neįmanoma atskirti mūsų poveikio. Nuotekos ten patenka į intensyvios ūkinės veiklos zoną, kur vyksta įvairių įmonių krovos darbai. Uoste veikia ne viena įmonė, kuri išleidžia teršalus“, – kalbėjo ji.
Kvapų problema
Posėdžio metu liudijęs buvęs Klaipėdos regiono Aplinkos apsaugos departamento vadovas Romualdas Dužinas teigė buvęs šokiruotas 2020 m. sausį į viešumą iškilusio prokuratūros atliekamo tyrimo, kai į Kuršių marias galėjo patekti iš dalies apvalytos įmonės nuotekos.
„Jeigu tie rodikliai būtų viršiję leistinus taršos normatyvus, mes, kaip institucija, būtume turėję reaguoti. Bijau sumeluoti, neprisimenu, ar nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2019 m. pabaigos buvo nustatyti tokie leistinos taršos normatyvų viršijimai ties „Klaipėdos vanduo“ išleistuvu Kuršių mariose, ar mūsų institucija inicijavo kažkokius tyrimus, ar ėmėsi kažkokių veiksmų. Ten daugiausia buvo vykdomas monitoringas, o valstybinė kontrolė buvo vykdoma ties lataku, ten yra automatinio mėginių paėmimo vietos“, – teigė R.
Dužinas, pažymėjęs nežinantis, ar ties skirtingomis išleistuvo vietomis užterštumo rodikliai skyrėsi.
Teisme liudijusi Klaipėdos miesto savivaldybės administracijos Aplinkosaugos skyriaus vedėja Rasa Jievaitienė prisiminė, jog jos atstovaujama institucija iki 2020 m. dažniau susidurdavo su gyventojų skundais dėl kvapų problematikos.
„Mes matėme ir derinome „Grigeo Klaipėda“ dokumentus, kai jie vykdė kažkokią pertvarką savo įmonėje ir kai tai būdavo susiję su poveikio aplinkai vertinimo dokumentų rengimu. Kiek aš pamenu, paskutinis buvo 2019 m. vasarą, tada turėjome atranką dėl poveikio aplinkai vertinimo dėl valymo įrenginių baro modernizavimo. Tiek mes ir tesame su ta įmone susiję. Mus, kaip miesto savivaldybę, labiau domino kvapai. Mus domino būtent tas aspektas, kad įmonės imtųsi taršos mažinimo priemonių, kad kuo mažiau kvapų pasiektų mūsų miesto gyventojus“, – kalbėjo ji, pažymėjusi, jog įmonei įdiegus oro taršos mažinimo priemones, savivaldybę pasiekiančių skundų sumažėjo.
Kaltinimai 14 asmenų
Apie tai, kad iš „Grigeo Klaipėda“ į Kuršių marias per „Klaipėdos vanduo“ nuotekų kolektorių galėjo būti išleidžiamos iš dalies biologiškai apvalytos nuotekos paaiškėjo 2020 m. sausį.
Su tuo susijusi byla šiuo metu nagrinėjama Šiaulių apygardos teisme. Joje sprendžiama dėl 14 asmenų atsakomybės.
Tiesiogiai už nuotekų valymą ir valymo įrenginių modernizavimą atsakingi buvę bendrovės vadovai, prisipažinę dėl savo ilgametės neteisėtos veiklos, prokuratūros sprendimu nuo atsakomybės byloje yra atleisti.
Bendrovė dėl išleistų teršalų yra prisiėmusi atsakomybę ir įsipareigojusi iš Kuršių marių pašalinti visus jai inkriminuojamus teršalus.
Šiam tikslui įgyvendinti su Aplinkos apsaugos departamentu derinamas aplinkos atkūrimo priemonių planas, kuris numato dvi teršalų iš Kuršių marių išėmimo priemones – Paviršinių nuotekų valymo įrenginių Klaipėdos mieste įrengimą ir teršalus kaupiančių nendrių biomasės Kuršių marių gamtinėje aplinkoje pjovimą.