Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
anonymous anonymousŠaltinis: Etaplius.lt
Rugpjūčio 10 d. Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešosios bibliotekos III a. galerijoje atidaroma per Lietuvą keliaujanti fotografijų paroda „Lietuvių Šveicarija“. Paroda skirta pagerbti pasaulio lietuvių pasiekimams, jų gimtosios kalbos ir tradicijų puoselėjimui, padėkoti už politinę, finansinę ir humanitarinę pagalbą, atsidavimą ir pastangas atkurti laisvą Lietuvą.
Parodą pristatys Šveicarijos Lietuvių Bendruomenės pirmininkė Jūratė Caspersen.
Parodos globėjas Seimo narys dr. Stasys Tumėnas
Šveicarijos lietuvių bendruomenės pirmininkės Jūratės Caspersen pastangomis jubiliejiniais Lietuvai 2018 metais Lietuvoje pristatoma keliaujanti Šveicarijos lietuvių bendruomenės fotografijų paroda „Lietuvių Šveicarija“, skirta Lietuvos valstybės atkūrimo 100-mečiui. J. Caspersen yra ir PLB Kultūros tarybos pirmininkė. Šioje parodoje pristatomos fotografijos, kuriose įamžintas Šveicarijos lietuvių bendruomenės gyvenimas ir veikla, puoselėjant tautinį tapatumą, gimtąją kalbą ir kultūrą, taip pat šveicariškos tradicijos ir įspūdingiausi Alpių šalies gamtovaizdžiai. Nuotraukų autoriai: Diana Bruner (Brunner), Eglė Dranevičienė, Danutė Gudauskienė, Ilona Katkienė, Vilma Kinčiūtė-Kern, Rita Mėjer (Meyer), Feliksas ostapenko, Rimas Sukarevičius, dr. Lijana Tagman (Tagmann), Laima Jokimaitė-Tikuišienė.
Minint Lietuvos valstybės atkūrimo 100-metį, ekspozicija „Lietuvių Šveicarija“ rugpjūčio 10 d. bus pristatoma Šiaulių apskrities P. Višinskio bibliotekoje. Eksponuojamoje parodoje galima gėrėtis ne tik lietuvių užfiksuotais kvapą gniaužiančiais didingais Alpių kalnais, bet susipažinti ir su lietuvių bendruomenės Šveicarijoje ištakomis, susibūrimais įvairiomis progomis. D. Bruner koliaže užfiksuota žurnalo „Šveicarijos lietuvių žinios“ istorija. Pimasis numeris išleistas 1951 m., o jo steigėjas ir pirmasis redaktorius buvo Lietuvos pasiuntinybės Berne diplomatas dr. Albertas Gerutis. Pirmieji numeriai buvo leidžiami 150 egzempliorių tiražu. 1951-1953 m. buvo išleisti 7 numeriai, o periodiškai leisti vėl pradėtas 2001 m.
Parodoje užfiksuotos ir memorialinės lentos (D. Bruner koliažas), kurios primena lietuvius, gyvenusius, kūrusius Šveicarijoje. Tai atminimo lenta Jonui Mačiuliui-Maironiui Megeno miestelyje ant Charles Hall vilos koplyčios sienos 2007 m. Čia, manoma, Maironis 1907 m. pabaigė rašyti poemą „Jaunoji Lietuva“. Kita užfiksuota atminimo lenta skirta prof. Juozui Eretui-Jakaičiui (1896-1984), kuri yra Bazelio mieste ant jo vaikystės ir po sugrįžimo iš Lietuvos 1942 m. namo sienos. Įdomu, kad Šveicarijos lietuviai prof. J. Eretą išrinko „Tūkstantmečio šveicaru“. Lenta atidengta 2010 m.
Šveicarijos lietuviai labai gerbia ir du 1918 metų Nepriklausomybės akto signatarus, kurie gyveno ir po Antrojo pasaulinio karo veikė Šveicarijoje. Tai dr. Jurgis Šaulys ir prelatas Kazimieras Steponas Šaulys. Jie gyveno Šveicarijoje apie 20 metų, čia ir mirė. Jurgio Šaulio kapas Lugano Castagnolos kapinių kolambariume, o K. S. Šaulio palaikai 1968 m. iš Lugano buvo perkelti į Romos Verano kapinėse esančią lietuvių koplyčią. Kaip pasakojo ŠLB pirmininkė J. Caspersen, abiejų signatarų Šaulių Šveicarijoje palikti pėdasakai labai svarbūs, jie žinomi, minimi, gerbiami, įamžinti. J. Šaulys sovietams okupavus Lietuvą, buvo Lietuvos nepaprastasis ir įgaliotasis pasiuntinys Šveicarijoje, 4 metus ėjo Lietuvos diplomatijos vadovo pareigas emigracijoje, niekada nepripažino Lietuvos okupacijos ir siekė, kad taip pat darytų neutrali Šveicarija. J. Šaulys mirė Lugane 1948 m., čia ir palaidotas greta žmonos, garsios italų operos dainininkės Mafaldos Salvatini Šaulys. Prelatui K. S. Šauliui (1872-1964) Lugano mieste atminimo lenta atidengta 2011 m. Brigitiečių ordino svečių namuose, kuriuose nuo 1945 m. buvo prisiglaudęs prelatas. Ši lenta irgi demonstruojama parodoje.
Eksponuojamoje parodoje rasite ir atminimo lentą pirmajam Lietuvos filosofui, tautinio atgimimo skelbėjui Ramūnui Bytautui (1886-1915) ir Lietuvos moderniosios tapybos pradininkui Antanui Samuoliui (1899-1942) ant Leysino kapinių akmeninės sienos. Į Šveicariją šie du šviesuoliai buvo atvaživę patariami gydytojų – bandyti išsivaduoti nuo tuberkuliozės. Deja, Šveicarijos gydyklos jiems nepadėjo, jie nebesugrįžo į Lietuvą. Atminimo lentos jiems atidengtos 2015 m., kai buvo minimos R. Bytauto 100-osios mirties metinės.
Stasys Tumėnas