Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
FNTT nuotr.
Reporteris DovilėŠaltinis: Etaplius.lt
Uostamiesčio teisėsaugos pareigūnai atlieka didelės apimties ikiteisminį tyrimą, susijusį su naudotų automobilių iš Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) prekyba bei mokesčių vengimu. Įtariama, kad kartu veikę 5 įmonių vadovai valstybei galėjo nesumokėti apie 4 mln. eurų pridėtinės vertės mokesčio (PVM). Atlikta daugiau nei 20 kratų Lietuvoje ir užsienyje.
Ikiteisminį tyrimą kontroliuoja ir jam vadovauja Klaipėdos apygardos prokuratūros Antrojo baudžiamojo persekiojimo skyriaus prokurorai. Tyrimą atlieka Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos (FNTT) Klaipėdos apygardos valdybos pareigūnai.
Tyrimo duomenimis, penkios įmonės Klaipėdoje verčiasi naudotų automobilių prekyba ir, galimai siekiant išvengti mokėtinų mokesčių valstybei, bendrovių vadovai naudoja pareigūnams gerai žinomą maržos schemą – galimai pasitelkdami veiklos nevykdančias Slovakijoje ir Vengrijoje registruotas bendroves, kurių savininkai ir direktoriai yra Latvijos piliečiai, klastoja dokumentus apie neva iš šių įmonių įsigytus automobilius su jau pritaikyta marža. Šie dokumentai bei sąskaitos galimai įtraukiami į Klaipėdos įmonių buhalteriją, taip apgaulingai tvarkant įmonių apskaitą, įtariama, nuslepiama tikroji PVM ir pelno mokesčių suma.
Skaičiuojama, kad per trejus su puse metų įmonės galėjo parduoti 2,3 tūkst. transporto priemonių už ne mažiau kaip 19 mln. eurų, o galimai nesumokėtas PVM siekia 4 mln. eurų.
Taip pat nustatyta, kad įvežtoms transporto priemonėms nebuvo suteikti savininko deklaravimo kodai (SDK), kaip to reikalauja Lietuvos teisės aktai. Įtariama, kad SDK buvo suteikiami tik transporto priemones suremontavus ir paruošus parduoti galutiniam pirkėjui, taip nuo transporto priemonių įvežimo į Lietuvą ir SDK suteikimo praeidavo nuo kelių savaičių iki kelių mėnesių.
Siekdami surinkti daugiau informacijos ir galimai nusikalstamos veikos įrodymų, pareigūnai, bendradarbiaudami su Muitinės kriminalinės tarnybos Klaipėdos skyriumi, Eurojusto ir Europolo pareigūnais, vienu metu atliko per 20 kratų Lietuvoje, Vengrijoje, Slovakijoje ir Latvijoje. Kratos buvo atliktos Lietuvos ir užsienio įmonių patalpose, atsakingų asmenų gyvenamosiose vietose ir transporto priemonėse. Kratos buvo atliktos ir logistikos bendrovėje, kuri pristatydavo transporto priemones į Klaipėdą, taip pat ir kitų logistikos paslaugas teikiančių fizinių ir juridinių asmenų gyvenamosiose vietose. Rasti tyrimui reikšmingi daiktai ir dokumentai, paimta per 50 tūkst. eurų grynųjų pinigų.
Per kratas bendrovių veiklos vykdymo vietoje buvo rastos 46 naudotos transporto priemonės iš JAV. Tyrimo metu buvo nustatytas galimai konspiracinis butas, kurio savininkas neturi jokių sąsajų su Klaipėdoje veikiančiomis įmonėmis ir jų vadovais. Jame saugotas serveris su, pareigūnų nuomone, tyrimui itin reikšminga informacija. Butas, kuriame buvo laikomas serveris, paverstas landyne, o pats serveris buvo rastas tarp šiukšlių.
Įtarimai apgaulingu apskaitos tvarkymu bei milijoninių mokesčių nuslėpimu teikiant neteisingus duomenis apie pajamas pareikšti penkiems asmenims – įmonių vadovams, 4 iš jų buvo sulaikyti 48 valandoms. Visiems įtariamiesiems skirtos kardomosios priemonės – rašytinis pasižadėjimas neišvykti. Tyrimo metu įtariamųjų ratas gali plėstis.
Įtariamųjų ir bendrovių turtui buvo pritaikytas laikinasis nuosavybės teisių apribojimas, apribota nuosavybė į 840 transporto priemones, žemės sklypus, namus, grynuosius pinigus. Iš viso apriboto turto vertė sudaro daugiau nei 4,7 mln. eurų.
Ikiteisminis tyrimas, kuriam vadovauja Klaipėdos apygardos prokuratūra, tęsiamas.