Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Oksanos Laurutytės nuotr.
Pranešimas spaudaiŠaltinis: Etaplius.LT
„Didžiausia Mosėdžio legenda gydytojas Vaclovas Intas daug metų nuosekliai dirbo, kad Lietuvoje būtų išsaugoti geologinės praeities liudytojai rieduliai, kurių įprastoje gamtinėje aplinkoje nuolat mažėja arba visai neliko. Jo dėka 1979 m. įsteigtas Respublikinis unikalių akmenų muziejus (dabar Vaclovo Into akmenų muziejus) – vienintelis toks pasaulyje. Jame saugomi vertingi geologijos mokslui eksponatai, liudijantys apie praeityje egzistavusį kontinentinį apledėjimą ir ledynus, dengusius didžiulius Šiaurės Europos teritorijos plotus“, – sako aplinkos ministras Simonas Gentvilas.
V. Into akmenų muziejus yra labai svarbus moksliniams tyrimams. Jei ne V. Intas, rieduliai būtų susprogdinti ir susmulkinti į skaldą, kaip nutiko kitiems didingiems Lietuvos rieduliams. Šio žmogaus dėka visame Mosėdyje yra daugiau nei 150 tūkst. akmenų kolekcija – nuo kelis gramus sveriančio kvarco su aukso gysla iki 80 tonų milžino.
„Jis ne tik įkūrė akmenų muziejų, kuriame išsaugojo tūkstančius akmenų nuo sunaikinimo, bet ir savo energija, entuziazmu, fantazija, titanišku darbu, aistra ir meile pakeitė viso mūsų krašto supratimą apie aplinką ir aplinkosaugą, jos tausojimą ir puoselėjimą. Tikiu, kad jo darbai ir jo atminimas gyvens ilgai daugybės žmonių širdyse“, – sako V. Into akmenų muziejaus direktorė Gintarė Sakalauskienė.
V. Into sukurtas akmenų muziejus garsėja ir dendrologine kolekcija. Parke augantys reti, nematyti medžiai ir krūmai, sodinti paties muziejaus įkūrėjo, parodo riedulių įvairiaspalviškumą. Parko dendrologinę kolekciją sudaro 17 itin retų augalų, 131 augalas taksonas (49 pušūnai, 82 magnolijūnai) ir 30 registruotų Lietuvos genų banke.
Šis muziejus – tai neįkainojamas palikimas ateities kartoms. Jis turi mokslinę, geologinę, pažintinę, mokomąją, gamtosauginę, etninę, kultūrinę, turistinę, rekreacinę ir auklėjamąją reikšmę. V. Intas nuo 1957 m. Mosėdyje dirbo vidaus ligų gydytoju, kūrybingai derindamas mediciną ir gamtosauginę veiklą. 1988 m. V. Intui suteiktas Nusipelniusio gamtos apsaugos darbuotojo vardas, 1994 m. jis apdovanotas Valdo Adamkaus vardo premija, 1997 m. tapo Skuodo rajono garbės piliečiu, o 1998 m. apdovanotas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino 5-ojo laipsnio ordinu.
„Lietuvos paštas“ skelbs konkursą V. Into pašto ženklo projektui sukurti.