Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
BNS/Fotobankas nuotr.
Žygimantas ŠilobritasŠaltinis: ELTA
„Nors aplinka išliko sudėtinga, Lietuvos finansinio stabilumo situacija per praėjusius metus pagerėjo. Išvengėme kieto nusileidimo, ekonomika pradėjo augti, padidėjusių palūkanų slopinama infliacija išsikvėpė“, – pirmadienį 2024 m. finansinio stabilumo apžvalgos pristatymo metu teigė G. Šimkus.
„Palūkanos išlieka svarbiausiu finansų sistemą veikiančiu faktoriumi. Tiek būsto, tiek verslo paslaugų palūkanos piką pasiekė praeitų metų spalį ir pradėjo mažėti“, – pridūrė jis.
LB valdybos pirmininkas pastebi, kad gyventojai tik trečdalį lėšų laikė terminuotų indėlių forma, tad nesugebėjo užsidirbti pasinaudodami aukštomis palūkanomis.
„Aukštesnės palūkanos suteikia naujų galimybių uždirbti, tiek verslui, tiek gyventojams. Indėlininkai nepanaudoja aukštesnių palūkanų normų potencialo. Tik trečdalis lėšų bankuose laikoma sutarto termino indėliuose“, – tvirtino jis.