Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
Šiaulių miesto mobilusis patikros punktas. Irmos Bagūnės nuotr.
Reporteris MonikaŠaltinis: Etaplius.lt
Pirmadienį Šiaulių miesto savivaldybėje vykusios tradicinės spaudos konferencijos metu Sveikatos skyriaus vedėja Viktorija Palčiauskienė apžvelgė karantino laikotarpį Šiauliuose bei papasakojo, kokios buvo organizuojamos paslaugos ir priemonės, padėjusios suvaldyti COVID-19.
aru06629.JPG
Mobiliame punkte atlikta daugiau nei 7 500 tyrimų
Anot V. Palčiauskienės, vienas iš pirmųjų iššūkių, kuris teko Savivaldybei, buvo mobilaus koronaviruso tyrimų punkto atidarymas.
„Punktas pradėjo veikti nuo kovo 24 dienos, ir iki šiol aptarnuaja visas Šiaulių apskrities savivaldybes. Iki karantino pabaigos paskelbimo, birželio 16 dienos, iš viso buvo atlikta 7 553 tyrimai. Iš jų teigiamų atsakymų mobiliame punkte buvo nustatyta 23, 5 jų – Šiaulių miesto gyventojams.
Didžiąją dalį iš minėtų 7 553 tyrimų sudarė tyrimai Šiaulių miesto gyventojams – jų atlikta 5015, sakė specialistė. Šiaulių rajono gyventojams atlikta 1 147 tyrimai, dar po 300-400 tyrimų atlikta kitų mažesnių savivaldybių gyventojams.
„Pagrindinė laboratorija, kuri aptarnavo mobilų punktą, buvo Šiaulių Respublikinės ligoninės laboratorija, atlikusi daugiau nei 6 000 šių tyrimų. Kartais tekdavo pasitelkti ir kitas Lietuvos laboratorijas, dėl didelių tyrimų apimčių ar sugedus įrangai. Šiuo metu laboratorija veikia puikiai, atsakymai yra gaunami per parą laiko“, – spaudos konferencijoje sakė V. Palčiauskienė.
Pasak jos, punktas veikia ir pasibaigus karantinui: „Dabar per savaitę atliekame apie 400 tyrimų, punktas dirba apie 4-5 dienas per savaitę. Mobiliame punkte nuo pirmos jo veikimo dienos padėjo Dainų PSPC ir Šiaulių Centro poliklinikos komandos, kurios ir iki pat šiandienos dirba pakaitomis, kas antrą dieną, pavaduodamos viena kitą. Iš pradžių komandų poreikis buvo didesnis, nes jos dirbdavo ir po dvi pamainas per dieną, o dabar dirbama po vieną pamainą per dieną. Yra buvę, kad šios komandos vykdavo ir į gydymo įstaigas, kaip mobilios brigados atlikti tyrimams, daugiausiai į slaugos namus, kai reikėjo visus darbuotojus tirti prevenciškai.“
V. Palčiauskienė sakė, kad kol kas nėra aišku, kiek laiko šis mobilus punktas dar veiks, tokios informacijos neturima.
„Šiuo metu mobiliame punkte yra tiriami asmenys su simptomais, iš užsienio grįžę asmenys, jeigu jie pageidauja išsitirti patys, nes tokios prievolės nebėra, taip pat yra atliekami profilaktiniai prevenciniai tyrimai sveikatos priežiūros ir socialinės globos įstaigų darbuotojams bei pacientams, kurie gulasi į stacionarines gydymo įstaigas planinėms operacijoms, – vardijo tikslines grupes Savivaldybės Sveikatos skyriaus vedėja. – Didžiąją dalį iš tų 400 atliktų tyrimų, apie 200, sudaro būtent pasitikrinimas prieš planines procedūras stacionarinėse gydymo įstaigose.“
Karščiavimo klinika Šiauliuose, A. Rutkausko nuotr.
Karščiavimo klinikoje nustatytas vienas COVID-19 atvejis
Kita karantino metu naujai atsiradusi įstaiga, kurios nebuvo anksčiau, buvo Karščiavimo klinika, sakė V. Palčiauskienė. Ji buvo įkurta Šiaulių Centro poliklinikoje nuo balandžio 6 dienos.
„Iki karantino pabaigos joje apsilankė 116 pacientų iš visų Šiaulių apskrities savivaldybių, išskyrus Akmenės rajono, nes ši savivaldybė pati įsisteigė Karščiavimo kliniką, o su kitomis savivaldybėmis buvo pasirašytos bendradarbiavim sutartys“, – spaudos konferencijos metu kalbėjo specialistė.
Per visą karantino laikotarpį nuo Karščiavimo klinikos atidarymo nebuvo nustatyta nė vieno teigiamo COVID-19 atvejo, išskyrus paskutinę karantino dieną, kai pacientui buvo nustatytas teigiamas atvejis. Tai įvežtinis atvejis, nustatytas Radviliškio rajono gyventojui.
Savivaldybės patalpose buvo apgyvendinti 106 asmenys
Šiaulių miesto savivaldybei taip pat teko įgyvendinti vieną iš Valstybės lygio ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo, sveikatos apsaugos ministro Aurelijaus Verygos sprendimų dėl asmenų apgyvendinimo Savivaldybės patalpose, kuomet nėra galimybės izoliuotis savose patalpose.
„Iš pradžių buvo pasitelkta Sporto gimnazija, su kuria aktyviai bendradarbiavome ir apgyvendinome tiek asmenų, kiek galėjome. Po to prisijungė Teniso mokykla, nes turėjo būti išlaikytas reikalavimas turėti atskiras patalpas su atskiru sanitariniu mazgu, – dėstė V. Palčiauskienė. – Nuo kovo 24 dienos, kai prasidėjo taip vadinamas įkarštis, kai visus masiškai turėjome čiupti iš oro uostų ir vežti kiekvienas į savo savivaldybę, grįžę asmenys buvo apgyvendinami „Tomo“ ir „Turnė“ viešbučiuose.
Nuo birželio 4 dienos „Turnė“ viešbutyje iš užsienio grįžę asmenys nebeapgyvendinami; jie vėl pradėti apgyvendinti naujoje įstaigoje – Dermės mokyklos, prieš tai buvusios Logopedinės mokylos, bendrabutyje. Tokių asmenų daug nebeturėjome, iš viso buvo apgyvendinti tik keturi tokie asmenys.“
Savivaldybės atstovės teigimu, šiuo metu bendrabutis yra tuščias, pirmadienį ryte iš jo turėjo išvykti vienas izoliaciją baigęs gyventojas. Tiesa, antradienį bendrabutyje turėtų būti apgyvendintas dar vienas asmuo.
„Iš viso per laikotarpį iki birželio 16 dienos Savivaldybės patalpose buvo apgyvendinti 106 asmenys“, – teigė V. Palčiauskienė.
Dar vienas didelis iššūkis karantino metu buvo asmenų parvežimas iš oro uostų, jūrų uostų ir sienos kontrolės punktų, spaudos konferencijoje sakė specialistė: „Vienu metu tai buvo privaloma ir žmonės negalėjo iš tos vietos pajudėti, vėliau jau buvo leidžiama jiems grįžti savarankiškai. Per tą laikotarpį arba į jų namus, arba į Savivaldybės patalpas parvežėme per 120 asmenų. Nuo birželio 1 dienos, vadovaujantis Operacijų vadovo sprendimu, tokia paslauga nebėra teikiama visoje Lietuvoje, asmenys gali grįžti nuosavu automobiliu arba viešuoju transportu, nors pastarasis būdas ir nerekomenduojamas.“
befunky-collage3.jpg
Išskirtinė padėka – Šiaulių skautams, šauliams ir sporto bendruomenei
V. Palčiauskienė Savivaldybės vardu dėkojo ir greitai bei gausiai susibūrusiems savanoriams.
„Nuo pat karantino pradžios buvo paskirtas jų koordinatorius Gintaras Jasiūnas. Savanoriai daugelyje sričių pagelbėjo, padėjo. Savanoriavo ir mobiliajame punkte, patikrino atvykstančius, ar tikrai jie atvažiavo jiems paskirtu laiku“, – sakė ji.
Daugiau informacijos apie savanorių veiklą suteikė Asta Lesauskienė, Šiaulių miesto savivaldybės Žmonių gerovės ir ugdymo departamento direktorė. Jos teigimu, į savanorių sąrašą buvo įtraukta 110 asmenų, priklausančių įvairioms organizacijoms, kurie buvo vienaip ar kitaip pasiryžę prisidėti ir kitaip padėti.
Ji išskyrė Lietuvos skautijos Šiaulių skyrių su 35 savanoriais, kurie padėjo daugiau nei 300 saviizoliacijoje esančių asmenų apsipirkti, atveždavo maisto produktų ir kitaip prisidėdavo prie jų gerbūvio.
Lietuvos šaulių sąjunga padėjo prižiūrėti tvarką, ar laikomasi karantino viešose vietose, taip pat budėjo prie viešbučių, prižiūrėjo, kad ir čia atsvykstant izoliuotis turintiems asmenims būtų laikomasi tvarkos. 45 Šaulių sąjungos atstovai vienaip ar kitaip padėjo Savivaldybei tai daryti.
Pasidžiaugta ir Šiaulių sporto bei švietimo bendruomenėmis, kurių atstovai noriai bendradarbiavo su Savivaldybe ir padėjo karantino metu.
Karantino laikotarpiu taip pat dirbo aštuoni miesto vaikų darželiai, priėmę vaikučius tų tėvelių, kurie neturėjo galimybės karantino metu nedirbti arba dirbti iš namų.
Šiurkščių saviizoliacijos pažeidimų neužfiksuota
V. Palčiauskienė pirmadienį vykusios paudos konferencijos metu taip pat pasakojo apie saviizoliacijos kontrolę karantino metu. Anot jos, buvo tikrinama, ar saviizoliacijos sąlygų laikosi asmenys, kurie buvo grįžę iš užsienio.
Iš viso per karantino laikotarpį buvo atlikti 1 646 patikrinimai, iš jų dalis buvo pakartotiniai, nes pas tuos pačius asmenis buvo vykstama po kelis kartus.
„Kiek teko girdėti, buvo visokių situacijų, tačiau labai greitai pasklido gandas, kad Savivaldybė nesėdi ir prižiūri, kaip yra atliekama saviizoliacijos kontrolė. Labai didelių pažeidimų, kad asmens tikrintojai nerastų namuose, neužfiksuota“, – sakė specialistė.
Anot jos, pas saviizoliacijoje esančius asmenis būdavo ir važiuojama, ir skambinama telefonu.
„Būdavo ir nuvažiuojama patikrinti. Paskambindavome asmeniui ir paprašydavome prieiti prie lango pasirodyti“, – sakė V. Plačiauskienė.
Sveikatos skyriaus vedėjos teigimu, dabar sudėtingiau įvykdyti saviizoliacijos kontrolę, nes šiems asmenims yra suteikta teisė nutolti nuo namų vieno kilometro spinduliu.
„Aišku, jiems vis dar galioja draudimas įeiti į parduotuves ar ten, kur yra susibūrusių žmonių, taip pat privaloma vaikščioti su kauke“, – teigė ji.