Aktualu![]() | Gyvenimas![]() | Pramogos![]() | + Projektai![]() | Specialiosios rubrikos![]() |
|
|
Vilnius![]() | Kaunas![]() | Klaipėda![]() | Šiauliai![]() | Panevėžys![]() | Marijampolė![]() | Telšiai![]() | Alytus![]() | Tauragė![]() | Utena![]() |
© ESA/Copernicus Sentinel data
Reporteris MonikaŠaltinis: Etaplius.lt
Europos kosmoso agentūra (ESA) praneša, kad ledkalnis, pavadintas A-76, pirmiausia buvo pastebėtas „Copernicus Sentinel-1“.
Jo nuotraukomis organizacija pasidalino savo tinklalapyje, o juose matomas šis milžiniškas ledo gabalas, kurio plotas siekia 4320 kvadratinius kilometrus ir viršija didžiausios Ispanijos turistų salos plotą.
ESA rašo: „Kaip galite matyti, jis didesnis už Maljorką.“
Kitaip sakant, ant šio ledkalnio sutilptų apie 10 Vilniaus miestų.
Jo mastas paverčia jį didžiausiu ledkalniu pasaulyje ir jis atima pirmąją vietą iš A-32A ledkalnio (kurio plotas siekia apie 3880 kvadratinius kilometrus), ir kuris taip pat plūduriuoja Vedelio jūroje.
Naujai atsiklęs A-76 ledynas yra pailgos masės, 175 kilometrų ilgio ir 25km pločio.
JAV Nacionalinis ledo centras, patvirtino ESA atradimus ir kadrus iš „Copernicus Sentinel-1“ palydovo.
A-76 atsiskyrė nuo Ronne šelfinio ledyno. Jis yra vienas iš kelių, kuris atsiskyrė iš šios vietos per kelis pastaruosius metus, tačiau tai nėra tiesioginis klimato kaitos rezultatas.
Ted Scambos, glaciologas iš Kolorado universiteto Boulderyje, sakė, kad šio ledkalnio egzistavimas nepakels vandenyno lygių. A-76 jau plūduriavo vandenyne dar prieš jo atsiskyrimą.
Anot Scambos, per pastarąjį šimtmetį šis šelfinis ledynas „elgėsi stabiliai ir beveik periodiškai“.
Išskirtiniai atsiskyrimai, suformuojantys tokius ledkalnius kaip A-76, yra dalis natūralaus ciklo. Šio ciklo metu taip pat bus matoma, kaip ledkalnis galų gale subyra į mažesnes dalis.
Jo įspūdingas dydis gali lemti tai, kad jam keliaujant per jūrą jis dar kelis kartus suskils.
Nors A-76 nėra išskirtinė klimato grėsmė, visgi, daugelis jo giminaičių netoliese esančiame Antarktidos pusiasalyje – yra. Šelfiniai ledynai regione ėmė irti dėl klimato kaitos, mano mokslininkai.
Larsen C, prisitvirtinęs prie rytinio pusiasalio pakraščio, yra vienas iš nerimą keliančių šelfų.
Šiuo metu jis yra pažeidžiamiausias nei kada nors anksčiau per 10000 metų ir nepažabojus anglies dvideginio emisijų, jis gali pasiųsti ledkalnius ir į vandenyną.